Ármos Lóránd

Ügyvédjelöltek kézikönyve

Kiadja a CompLex Kiadó Jogi és Üzleti Tartalomszolgáltató Kft. Budapest, 2010

1117 Budapest, Prielle Kornélia u. 21–35.

Telefon: (40) 464-565, +36 (1)464-5656

Fax: +36 (1)464-5657

E-mail: info@complex.hu

Internet: www.complex.hu

Felelős vezető: a CompLex Kiadó Kft. igazgatója

Kiadásért felelős: Petr Kral

A kiadványok szerkesztéséért felelős: dr. Csizner Ildikó

Felelős szerkesztő: dr. Bende Máté

Műszaki kiemelt főmunkatárs: Schuller Krisztina

Gyártási főmunkatárs: Kerek Imréné

Fedélterv és tördelés: CompLex Kiadó Kft. DTP-csoport

ISBN 978 963 295 203 1

Jelzőszám: KK-001P0-2134

Kiadványaink megtekinthetőek és megvásárolhatóak szakkönyvesboltunkban a Kiadó címén, továbbá a www.complex.hu portálon.

Minden jog fenntartva,beleértve a sokszorosítás és a mű bővített,illetve rövidített változatának kiadási jogát is.

A kiadó írásbeli hozzájárulása nélkül sem a teljes mű,sem annak bármely része semmiféle formában (fotokópia,mikrofilm vagy más hordozó) nem sokszorosítható.

Ármos Lóránd

Ügyvédjelöltek kézikönyve

Szerző: dr. Ármos Lóránd

Kézirat lezárva: 2010.június 30.

© dr. Ármos Lóránd, Budapest, 2010

© CompLex Kiadó Jogi és Üzleti Tartalomszolgáltató Kft., Budapest, 2010

A CompLex Kiadó Jogi és Üzleti Tartalomszolgáltató Kft. az 1795-ben alapított Magyar Könyvkiadók és Könyvterjesztők Egyesülésének a tagja.

Előszó

„A »köz- és váltóügyvédi« cím még nincs a látogatójegyén, de odaálmodja mindennap, minden éjjel; az ábrándok sebes gőzmozdonya odaszállítja a tágas, elegáns irodába, türelmetlenül várakozó kliensek serege, csínnal vezetett ügyvédi könyvek közé, melyekből kövéren mosolyog a »Követel« rovat.”

Mikszáth Kálmán „Az ügyvédjelölt” című karcolata bár 1876-ban íródott, ma sem lehetne aktuálisabb.

Bizony kalandos három év vár Rád is, ha ügyvédjelöltnek szegődsz. Sok kitartásra lesz szükséged, de nagyon sokat fogsz fejlődni is. Habár sokszor unalmasnak tűnik majd a munka, a három év alatt garantáltan mindig lesz olyan eset, olyan ügyfél, olyan jogi kérdés, amely próbára teszi majd felkészültségedet, kreativitásodat, jogérzékedet.

Az ügyvédjelölti három évhez nyújt egy kis kapaszkodót ez a tananyag.

Jó böngészést kívánok!

dr. Ármos Lóránd

ügyvédjelölt

1. fejezet

Miből lesz az ügyvédjelölt?

Az ügyvédekről szóló törvény (1998. évi XI. tv.) szerint azügyvédjelöltek névjegyzékébe kérésére fel kell venni azt, aki magyar állampolgár, büntetlen előéletű, jogi egyetemi végzettséggel rendelkezik, munkaszerződést kötött egy ügyvéddel vagy ügyvédi irodával, és nem esik a törvényben felsorolt kizáró okok alá.

A törvény rendelkezései szerint nem vehető fel a jelöltek névjegyzékébe például az, aki:

– egyéb munkaviszonnyal is rendelkezik;

– korlátlan anyagi felelősséggel járó vállalkozói tevékenységet végez;

– akit a jogi képesítéshez kötött foglalkozástól, vagy a közügyektől eltiltottak;

– akit végrehajtandó szabadságvesztésre ítéltek;

– akit az ügyvédi kamarából kizártak;

– aki gondnokság alatt áll, vagy cselekvőképtelen;

– aki az ügyvédi hivatáshoz szükséges közbizalomra nem érdemes.

Ezek tehát az ügyvédjelöltté válás előfeltételei, illetve akadályai. Természetesen sok más követelménynek is eleget kell tenned, ha jelöltté szeretnél válni. Ezekről a későbbiekben olvashatsz.

Ha tehát elhatároztad, hogy az egyetem után ügyvédjelöltként fogsz dolgozni, és teljesíted a fent megjelölt követelményeket, elsőként azon érdemes elgondolkoznod, hogy milyen ügyvédi irodában éreznéd jól magad.

Mivel az internetes álláshirdető portálok oldalain rengeteg jelölteknek szóló álláshirdetés van, nincs nehéz dolga annak, aki jelöltként szeretne elhelyezkedni, és kellőképpen elszánt. Sokkal több figyelmet igényel azonban a megfelelő iroda kiválasztása.

Milyen irodát válasszak?

Az, hogy melyik a jobb választás, a „nagy” nemzetközi iroda, vagy a „kis” magyar iroda, kábé olyan kérdés, mint hogy melyik a jobb, a kolbász, vagy a csokoládé. Mindkettőt másért szeretjük.

A „nagy” nemzetközi irodák ügyfelei általában nemzetközi cégek, szervezetek, külföldi jogi és magánszemélyek. A„nagy” irodákba ezért legtöbbször olyan jelöltet keresnek, aki több idegen nyelvet beszél felsőfokon, jól tűri a gazdasági és társasági jog kínálta monotonitást, és nem riad vissza a túlórától.

Cserébe viszonylag jó fizetést, külföldi képzési lehetőségeket, és jól csengő szakmai önéletrajzot kap a jelentkező, viszont a jelölti évek alatt általában kevés ügytípussal ismerkedik meg, és legtöbb alkalommal csak kívülről lát bíróságot.

A „kis” magyar irodák előnye ezzel szemben a családias légkör, és az érdemi munkavégzés lehetősége. A fizetés ugyan kisebb, mint a „nagy” irodáknál, azonban itt jóval több ügytípust megismerhet az ügyvédjelölt, mégpedig a folyamat elejétől a végéig: az első családi vitától a bontóper befejezéséig, vagy az első rendőrségi kihallgatástól a bv-intézetig. Ajogi folyamatok közvetlen megismerése persze a szakvizsgára való felkészülést is megkönnyíti.

Ami pedig a fizetést illeti? A „nagy” irodáknál várhatóan kezdőként is többet kapsz havi százhúszezer forintnál, és jó eséllyel számíthatsz különböző juttatásokra is. Teljesen szabályszerűen alkalmaznak, esetenként a bérletedet is kifizetik.

Fizetés terén a „kis” magyar irodák általában gyengébben szerepelnek. Itt havi százezer forintnál általában nem kereshetsz többet, és, ha a bérletedet is kifizeti a munkaadód, akkor előfordulhat, hogy az árát a fizetésedből vonja le. A kis irodák némelyikénél rögzült az a rossz szokás továbbá, hogy „papíron” csak minimálbérre jelentik be a jelölteket.

De ahogy kolbászból és csokoládéból is rengeteg fajta van, úgy az egyes ügyvédi irodák is rengeteg dologban különböznek egymástól.

Rajtad áll, hogy megtaláld a neked leginkább megfelelőt!

Jelentkezés a jelölti munkára

Miután eldöntötted, milyen irodát választasz, az álláshirdetések rendszeres böngészése következik. A legtöbb ügyvédi iroda ma már többé-kevésbé bemutatkozik az álláshirdetésben. Ahol nem egyértelmű, milyen típusú munkára keresnek jelöltet, ott érdemes telefonon érdeklődnöd, hogy főként családjoggal, büntetőjoggal vagy gazdasági joggal foglalkoznak-e, a későbbi félreértések elkerülése végett.

Ez után következhet a jelölti munkára való tulajdonképpeni jelentkezés. Az álláshirdetők legtöbbször meghatározzák, milyen módon kell jelentkezni a munkára (pl. német nyelvű önéletrajz és motivációs levél megküldésével), amitérdemes betartani, ha azt szeretnéd, hogy komolyan vegyenek.

Ha nincs konkrét megkötés, akkor az ideális pályázati anyag motivációs levélből és önéletrajzból áll, amiről már számtalan könyvet írtak szakemberek, ezért itt csak néhány, „jelöltspecifikus” intelem következik. Az önéletrajzod legyen rövid, és tartalmazza minden jó tulajdonságodat, különös tekintettel a korábbi – esetleg jogi területen szerzett– munkatapasztalataidra, és az általad beszélt nyelvekre. Amotivációs levélben fejtsd ki, miért szeretnél ügyvédjelölt lenni, éshogy miért tetszett meg az iroda hirdetése.

Állásinterjú az ügyvédi irodában

Miután elküldted a pályázati anyagodat, izgatott várakozás következik. Jó, ha felkészülsz arra, hogy nem minden helyről fognak visszahívni, holott a munkáltatói etika ezt diktálná. Anagy számok törvénye alapján tulajdonképpen érdemes minél több irodának elküldened a pályázati anyagodat, aztán várni a jelentkezést.

Számos iroda alkalmazza a többfordulós értékelési rendszert, előfordulhat, hogy az első körben telefonon tesztelik lepéldául a nyelvtudásodat. Amennyiben személyes találkozóra hívnak, feltétlenül tartsd szem előtt, hogy ügyvédjelöltnek jelentkezel, és a lehető legelegánsabb formádat hozd. Azelső benyomás jelentősége ezt kívánja meg, még akkor is,haazadott munkahelyen az öltöny és a kosztüm nem követelmény.

Az állásinterjúk során felmerülő szokásos kérdéseken túl (fizetés, munkaidő stb.) feltétlenül kérdezz rá, hogy milyen ügyekkel kell majd foglalkoznod, kapsz-e saját irodát (sok helyen ez nem egyértelmű), járhatsz-e önállóan tárgyalásra (ez a tárgyalási gyakorlat megszerzéséhez elengedhetetlen), és hogy az iroda átvállalja-e helyetted a kamarai regisztrációs költséget. Ez utóbbi kérdésre sajnos szintén nem mindenhol egyértelmű a válasz.

Hogyan öltözz fel a jelölti interjúra?

Nem kívánok divatkérdésekbe belemenni, nem akarok és nem tudok útmutatót adni arra nézve, hogy milyen színű cipőhöz milyen sál illik. Ezt megteszik helyettem a protokoll szakemberei, ezzel kapcsolatban sok könyvet adtak ki azutóbbi időben, és sok internetes oldal külön rovatban foglalkozik a divat és öltözködés kérdéseivel.

Öltözködés szempontjából a jelölti állásinterjúra ugyanaz jellemző, mint bármely más interjúra. Nevezetesen az, hogy megéri elegánsnak lenni. A leendő munkavállaló ugyanis személyes és öltözködésbeli eleganciájával egyrészt kifejezi a leendő munkaadója iránti tiszteletét, másrészt jó benyomást is tesz leendő főnökére, ami – mint tudjuk – sohasem hátrány.

Legyünk tehát elegánsak! Ez persze nem azt jelenti, hogy legyen minél kirívóbb hajszínünk, viseljünk minél több ékszert, és minél drágább táskát. De magabiztosságunkat és ezáltal az interjú eredményét is növeli az, ha legalább olyan elegánsak vagyunk, mintha az adott állásinterjú életünk egyik legfontosabb eseménye lenne. Ki tudja, talán az is.

A kamarai adminisztráció

Ha leendő munkaadóddal sikerült megállapodnod, akkor következhet a kamarai adminisztráció, amit jó eséllyel személyesen kell majd bonyolítanod. Fontos, hogy minél előbb elkezd, ugyanis optimális esetben is eltelik majd egy-két hónap az első mozzanattól a jelöltté avatásodig.

Az egyes kamarák által becsatolni rendelt iratok eltérőek lehetnek, de nagy valószínűséggel kérelmezned kell majd, hogy a kamara vegyen fel az ügyvédjelölti névjegyzékbe, ésbe kell nyújtanod a szakmai önéletrajzodat, valamint a leendő munkaadóddal kötött munkaszerződést. A munkaszerződés általában azt tartalmazza, hogy jelöltté avatásodig jogászként, jogi előadóként, vagy jogi asszisztensként dolgozol, aztkövetően pedig ügyvédjelöltként.

Ezt követően ki kell töltened egy nyilvántartási lapot, ésnyilatkoznod kell arról, hogy nem folyik ellened büntetőeljárás, nem állsz a jelölti tevékenységgel összeegyeztethetetlen jogviszonyban, és hogy munkáltatód biztosítja számodra a tevékenységedhez szükséges hat négyzetméter helyet.

Mindezek után meg kell igényelned és be kell csatolnod ahatósági erkölcsi bizonyítványodat, illetéket kell lerónod illetékbélyeg formájában, továbbá csatolnod kell a jogi doktori okleveled másolatát, valamint néhány megszabott méretű fotográfiát.

Ezt követően a kamara várhatóan dönt az ügyvédjelöltek névjegyzékébe való felvételedről, ami után lehetővé válik, hogy az előre meghatározott időpontban letehesd az ügyvédjelölti esküt, majd átveheted – hurrá! – az ügyvédjelölti igazolványodat.

És hogy mire jó az ügyvédjelölti igazolvány? Ha felmutatod, könnyen és gyorsan bejuthatsz a Magyar Köztársaság bármelyik bíróságára, iratokat rendelhetsz meg és vehetsz át azokban az ügyekben, amelyekben principálisod meghatalmazással rendelkezik, ezzel igazolhatod magad a tárgyalásokon, és tulajdonképpen a jogi élet minden színterén.

Gratulálok, és szeretettel üdvözöllek az ügyvédjelöltek világában! Eddig sem volt könnyű, de az igazi kalandok még csak ezután következnek.

A legendák köztünk élnek

Az ügyvédjelöltek életéről kiemelkedően sok városi legenda terjeng, ezek egy részét bizonyára Te is ismered.

Az egyik ilyen legenda szerint az ügyvédi szakmán belül akkora a verseny és a piaci telítettség, hogy legjobb meg se próbálni elhelyezkedni benne, illetve hogy egy adott településen csak abból lehet sikeres ügyvéd, aki valamelyik jogászdinasztia sarja.

Külön legendakör foglalkozik azokkal az ügyvédi irodákkal, amelyekben a jelölteknek csillagászati összegeket kell „belépőként” megfizetniük, fizetést nem kapnak, sőt, maguk fizetik a munkaadójuk helyett a saját személyük után esedékes járulékokat.

Nem vitás, hogy valamennyi legenda tartalmaz valóságelemeket, azonban ezeket legtöbbször azok terjesztik, akik saját kudarcaikért is környezetüket teszik felelőssé. Az ő figyelmükbe is ajánlom Bertolt Brecht következő sorait:

„Egyszer mindent elér az ember, azt is, mi most még messze cél. Csak küzdj és áldozz, ne csüggedj el, s győzelmed lesz a hősi babér.”

2. fejezet

Jelöltként az irodában

Azt követően, hogy sikerült kiválasztanod a Neked legjobban tetsző irodát, és ügyvédjelöltként elhelyezkedned, következhet az érdemi munka.

Na de mit is csinál pontosan egy ügyvédjelölt?

Egy régi vicc szerint az ügyvédjelölt a város legelegánsabb postása. Való igaz, hogy az ügyvédi iroda belső rendszerében általában az ügyvédjelölt az utolsók egyike a sorban, akinek gyakorta kell olyan feladatokat is végeznie, amelyek jogi szakképzettséget nem igényelnek, de az iroda működése és a jelölti tapasztalat megszerzése miatt igencsak hasznosak.

Nyilvánvaló, hogy egy több évtizedes jogi- és élettapasztalattal rendelkező ügyvéd nem azzal tölti az idejét, hogy sorban áll az adóhivatalban, vagy eltrappol egy beadvánnyal a bíróságra.

Ha teheti, a legtöbb ügyvéd a jelöltjére vagy a gyakornokra bízza a hasonló feladatokat.

Az ügyvédekről szóló törvény rendelkezése szerint az ügyvédjelöltet olyan munkával kell ellátni, amelynek során a jogi szakvizsgához és az ügyvédi működéshez szükséges gyakorlati ismereteket elsajátíthatja.

A fenti rendelkezés egyaránt kötelezi a munkáltatót és az ügyvédjelöltet is. A munkáltatót arra, hogy az ügyvédjelöltet érdemi feladattal lássa el, az ügyvédjelöltet pedig közvetetten arra, hogy olyan helyen töltse az ügyvédjelölti három évet, ahol gyakorlati tudását is gyarapíthatja.

Érdemes tehát mindkét félnek odafigyelni arra, hogy milyen munkát végez az ügyvédjelölt, hiszen ha az elvégzett munka során gyakorlati tapasztalatát nem gyarapítja, akkor a három év nem csak haszontalan időtöltés, hanem a törvény rendelkezésével is ellenkezik.

Előfordul azonban, hogy egyes ügyvédi irodák figyelmen kívül hagyják az idézett jogszabályhelyet. Ezeknél az irodáknál az ügyvédjelölt nagyon könnyen titkárnői, fordítói, vagy mindenes pozícióban találhatja magát.

A törvény ugyan nem nevesíti, mely munkafolyamatok alkalmasak az ügyvédi gyakorlat megszerzésére és melyek nem, de valószínűleg nem a legjobb helyen dolgozol, ha:

– feladatod kizárólag szerződések fordítása, fénymásolás és iratok rendezése;

– feladatod jogszabályok fordítása;

– soha nem találkoztál még ügyféllel;

– soha nem jársz bíróságra;

– te fogadod a postást és te veszed fel a telefont.

Az elrettentő példák után lássuk, melyek azok a „klasszikus ügyvédjelölti feladatok”, amelyekről oly sok ügyvédi iroda hirdetésében olvashatunk.

Szerződések előkészítése

A szerződések előkészítése olyan feladat, amelyet sok irodában előszeretettel bíznak az ügyvédjelöltre. Persze ne arra számíts, hogy egyből rád bízzák egy több száz oldalas szerződéscsomag összeállítását. Lehet viszont, hogy már az elején megbíznak egy egyszerűbb adásvételi, bérleti, vagy kölcsönszerződés „megalkotásával”.

A szerződések előkészítése során az ügyvédjelölt feladata általában a háttérmunkára korlátozódik, azaz arra, hogy az irodában rendelkezésre álló szerződésminták alapján a szükséges szerződéseket előkészítse. A szerződéseket a szerződő felek írják alá, és amennyiben szükséges, a munkáltató ügyvéd ellenjegyzi azt.

Beadványok előkészítése

A különböző beadványok előkészítése is azon érdemi feladatok közé tartozik, amelyekben az ügyvédek szívesen veszik igénybe a jelölt segítségét. Beadványnak azokat az iratokat nevezzük, amelyeket a jogi és magánszemélyek (vagy a nevükben ejáró jogi képviselők) a hatóságokhoz vagy a bíróságokhoz intéznek.

Tekintettel a különböző ügytípusok széles skálájára, a beadványok nagyon sokfélék lehetnek. Gyűjtőszóval egyaránt beadványnak nevezünk egy keresetet, egy nyilatkozatot, amit a bíróság felhívására kell megtenni, egy kérelmet, amelyben bizonyítási indítvány lefolytatását kérjük, vagy, adott esetben egy büntetőügyben megírt fellebbezést.

A beadványoknak legtöbb esetben szigorúan meghatározott tartalmi és formai követelményeknek kell megfelelniük Ezekről a vonatkozó jogszabályok alapján tájékozódhatsz, illetve az iroda rendelkezésére álló mintákat is felhasználhatod.

Beadványok érkeztetése

Azt követően, hogy a beadványt megírtad, a főnököd pedig ellenőrizte és aláírta azt, következhet annak postai úton történő feladása, vagy személyes érkeztetése.

A postai feladás során a feladó úgy küldi meg az adott beadványt a címzett hatóságnak vagy bíróságnak, mint egy egyszerű levelet. A postázás szokásos módozatai a „sima”, az„ajánlott” illetve az „ajánlott térti”.

Előfordulhat azonban, hogy a beadványt postai út helyett célszerűbb személyesen eljuttatni a címzetthez, és ott érkeztetni azt, mivel így gyorsabb, biztosabb, valamint terjedelmes beadványok esetében olcsóbb és egyszerűbb. A személyes beadás előnye továbbá, hogy a bíróság és a hivatalok úgynevezett érkeztető bélyegzővel igazolják a beadvány átvételét. Erre a célra ajánlatos a beadványt egy másolati példányban is magaddal vinned, amire „az érkeztetést kéred”. Az érkeztetett példánynak nagy szerepe van abban az esetben, ha igazolnod kell azt, hogy a beadványt leadtad, vagy hogy időben leadtad azt.

Hivatali ügyintézés

Számos esetben előfordulhat, hogy egy adott ügyben valamelyik hivataltól kell információkat szerezned, vagy tájékozódnod kell egy ügy állásáról. Például, ha valaki szeretne per előtti felszólítást intézni az ismeretlen szomszédjához, akkor neked kell megtudnod, ki az adott ingatlan tulajdonosa. Vagy, ha egy külföldön élő ügyfél most induló cégéről van szó, elképzelhető, hogy neked kell kiderítened, mi akadályozza aműködési engedély kiadását.

A magyarországi hivatalok nagy része viszonylag nehézkesen működik, telefonon sok esetben elérhetetlenek, vagy, ha elérhetőek, akkor ahány ügyintéző, annyi különböző információval szolgál. Ennél fogva a személyes ügyintézés legtöbb esetben elkerülhetetlen.

A hivatali ügyintézés során minden alkalommal igazolnod kell érdekeltségedet, amit leggyakrabban az ügyvédi iroda részére adott meghatalmazással, valamint ügyvédjelölti igazolványoddal tehetsz meg.

Részvétel a bírósági tárgyaláson

Az ügyvédi munka talán legizgalmasabb és legdrámaibb része a tárgyalóteremben zajlik. Itt „csapnak össze” egymással a polgári perekben alperes és felperes, itt győzködi a bíróságot büntetőügyekben egyrészről az ügyészség, másrészről a védőügyvéd.

Sok esetben már ügyvédjelöltként is képviselheted az iroda ügyfelét a bíróság előtt. A tárgyalások legnagyobb része azonban nyilvános, és hallgatóságként mindenképp részt vehetsz rajta.

Érdemes arra törekedned, hogy minél több tárgyaláson részt vegyél, azért, mert, amint látni fogod, a bírósági tárgyalásnak külön játékszabályai vannak, aminek egy része csak a tárgyalóteremben ismerhető meg.

Ha jól választottál irodát, elképzelhető, hogy bizonyos ügyeket önállóan intézhetsz majd, a kereset megírásától, abeadványok készítésén át a bírósági tárgyalásokon való részvételig. Ez azért szerencsés helyzet, mert, ha ügyvéd akarsz lenni, fontos, hogy ne az első ügyfeled szeme láttára fedezd fel a bíróság világát.

!A bíróság előtti eljárásról külön fejezetben foglalkozunk.

Kapcsolattartás az ügyfelekkel

Habár az ügyvédi irodák sokfélék lehetnek, egy dologban azonosak: abban, hogy mindegyik a saját ügyfele elégedettségéért dolgozik. Ez persze érthető, hiszen az ügyfél adja (vagy vonja vissza) a megbízást, és nem utolsósorban ő fizet.

Az ügyfél elégedettsége tehát a legfontosabb. Aranyszabály, hogy minden ügyfélnek a saját ügye a legfontosabb, ésjoggal várja el, hogy ügyének alakulásáról rendszeresen tájékoztassák. A vele való folyamatos kapcsolattartás nélkül nem is képzelhető el jogi képviselet, hiszen ő az, aki első kézből tud nyilatkozni arról, hogy például kik tudnak tanúskodni valamely eseményről, vagy hogy peren kívüli megállapodás esetén miben lehet megállapodni.

Ha lesznek saját ügyeid, ezekben feltehetően Te tartod majd a kapcsolatot az ügyfelekkel. Tartsd szem előtt, hogy aki egy bizonyos ügyben ügyvédhez fordul, annak általában különösen fontos az udvariasság, előzékenység, figyelmesség, empátia.

Jogi állásfoglalások készítése

Könnyen lehet, hogy valamelyik ügyfélnek szüksége van jogi helyzetének tisztán látására, és a munkaadód Téged kér meg egy jogi állásfoglalás elkészítésére. Ez általában az adott helyzetre vonatkozó jogszabályok elemzését és összegzését jelenti.

Fontos, hogy alaposan tanulmányozd valamennyi vonatkozó jogszabályt, és hogy pontosan szűrd ki, mi az, ami az adott ügyben jelentőséggel bír. A jogi állásfoglalások készítésénél nagy hasznát veszed majd az elemző látásmódnak.

Fordítás, adminisztráció

Habár önmagában nem tipikusan jogi feladat, mégis gyakran előfordul, hogy az általad intézett jogi ügyekben Te végzed majd a különböző adminisztrációs munkákat is. Lehet ez egy telepengedélyhez szükséges papírok összegyűjtése, vagy akár egy letelepedési engedélyhez kellő valamennyi okirat lefordítása.

Ha jól beszélsz valamilyen idegen nyelvet, rád bízhatják egy-egy levél megírását, vagy egy szerződés előkészítését idegen nyelven.

Kiből lesz a gyakornok?

A jogászoknak kiírt álláshirdetések között gyakran felbukkannak olyan hirdetések is, amelyekben valamely munkaadó gyakornokot keres.

Az ügyvédi irodában dolgozó gyakornokok általában olyan jogi egyetemi hallgatók, akik nyaranta rászánnak 1–2 hetet vagy hónapot arra, hogy némi tapasztalatot szerezzenek. Feladataik közé általában irodai adminisztráció, postai és hivatali ügyintézés, egyes beadványok érkeztetése, iratok fénymásolása tartozik. A szerencsésebbek természetesen betekinthetnek az érdemi ügyintézésbe is, esetleg elkísérhetik az irodában dolgozó ügyvédeket vagy ügyvédjelölteket a tárgyalóterembe.

Gyakran előfordul, hogy a gyakornokok részmunkaidőbentevékenykednek, és általában legfeljebb jelképes fizetést kapnak.

Ennek ellenére sokan választják a gyakornokságot nyári „kikapcsolódásként”, főként mert a gyakorlati tapasztalattal nem rendelkezők számára sok újdonságot tartogat ez a tevékenység, és az önéletrajzban is jól mutat.

„Lapozz bele!” módban ezek az oldalak nem érhetőek el.

Kérjük, vásárolja meg a teljes elektronikus könyvet weboldalunkon.

This page is not available in preview mode.

Should you wish to access the complete text, please purchase the full version of this e-book at our webpage.