Kommentár

Magyarország

Alaptörvényéhez

Kommentár Magyarország Alaptörvényéhez

Wolters Kluwer Kft. • Budapest, 2013

Kiadja a

Wolters Kluwer Kft.

Budapest, 2013

1117 Budapest, Prielle Kornélia u. 21–35.

Telefon: (40) 464-565

Fax: +36 (1) 464-5657

e-mail: info@wolterskluwer.hu

www.wolterskluwer.hu

Felelős vezető: a Wolters Kluwer Kft. igazgatója

Kiadásért felelős: Tóth Gábor

A kiadványok szerkesztéséért felelős: dr. Csizner Ildikó

Felelős szerkesztő: dr. Takács Tibor

Műszaki kiemelt főmunkatárs: Schuller Krisztina

Műszaki szerkesztők: Kerek Imréné, Szász Zoltán

Fedélterv és tördelés: Wolters Kluwer Kft. DTP-csoport

ISBN 978 963 295 314 4

Termékkód: YEB1454

Kiadványaink megtekinthetőek és megvásárolhatóak szakkönyvesboltunkban a Kiadó címén, továbbá a www.wolterskluwer.hu portálon.

Minden jog fenntartva, beleértve a sokszorosítás és a műbővített, illetve rövidített változatának kiadási jogát is.

A Kiadó írásbeli hozzájárulása nélkül sem a teljes mű, sem annak bármely része semmiféle formában (fotokópia, mikrofilm vagy más hordozó) nem sok szorosítható.

Szerző:

dr. Árva Zsuzsanna PhD

Kézirat lezárva: 2013. október 1.

© dr. Árva Zsuzsanna PhD, Budapest, 2013

© Wolters Kluwer Kft., Budapest, 2013

A Wolters Kluwer Kft. az 1795-ben alapított Magyar Könyvkiadók és Könyvterjesztők Egyesülésének a tagja.

Rövidítések jegyzéke

Abtv.

az Alkotmánybíróságról szóló 2011. évi CLI. törvény

Áht.

az államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény

Alapjogi Charta

az Európai Unió Alapjogi Chartája

Ász tv.

az Állami Számvevőszékről szóló 1989. évi XXXVIII. törvény

Bjt.

a bírák jogállásáról és javadalmazásáról szóló 2011. évi CLXII. törvény

Bszi.

a bíróságok szervezetéről és igazgatásáról szóló 2011. évi CLXI. törvény

Btk.

a Büntető Törvénykönyvről szóló 1978. évi IV. törvény

Cstv.

a családok védelméről szóló 2011. évi CXXI. törvény

Emberi Jogok Európai Egyezménye

az emberi jogok és az alapvető szabadságok védelméről szóló, Rómában, 1950. november 4-én kelt Egyezmény és az ahhoz tartozó nyolc kiegészítő jegyzőkönyv kihirdetéséről szóló 1993. évi XXXI. törvény

Gytv.

a gyülekezési jogról szóló 1989. évi III. törvény

Házszabály

az egyes házszabályi rendelkezésekről szóló 46/1994. (IX. 30.) OGY határozat

Hvt.

a honvédelemről szóló 2011. évi CXIII. törvény

MNB tv.

a Magyar Nemzeti Bankról szóló 2013. évi CXXXIX. törvény

Mötv.

Magyarország helyi önkormányzatairól szóló 2011. évi CLXXXIX. törvény

Mt.

a munka törvénykönyvéről szóló 2012. évi I. törvény

Mttv.

a médiaszolgáltatásokról és a tömegkommunikációról szóló 2010. évi CLXXXV. törvény

Obtv.

az alapvető jogok biztosáról szóló 2011. évi CXI. törvény

Ötv.

a helyi önkormányzatokról szóló 1990. évi LXV. törvény

Polgári és Politikai Jogok Nemzetközi Egyezségokmánya   

az Egyesült Nemzetek Közgyűlése XXI. ülésszakán, 1966. december 16-án elfogadott Polgári és Politikai Jogok Nemzetközi Egyezségokmánya kihirdetéséről szóló 1976. évi 8. törvényerejű rendelet

új ÁSZ tv.

az Állami Számvevőszékről szóló 2011. évi LXVI. törvény

új Btk.

a Büntető Törvénykönyvről szóló 2012. évi C. törvény

új Ütv.

az ügyészségről szóló 2011. évi CLXIII. törvény

Ütv.

a Magyar Köztársaság ügyészségéről szóló 1972.évi V. törvény

Ve.

a választási eljárásról szóló 2013. évi XXXVI. törvény

Magyarország Alaptörvénye

Isten, áldd meg a magyart!

NEMZETI HITVALLÁS

MI, A MAGYAR NEMZET TAGJAI, az új évezred kezdetén, felelősséggel minden magyarért, kinyilvánítjuk az alábbiakat:

Büszkék vagyunk arra, hogy Szent István királyunk ezer évvel ezelőtt szilárd alapokra helyezte a magyar államot, és hazánkat a keresztény Európa részévé tette.

Büszkék vagyunk az országunk megmaradásáért, szabadságáért és függetlenségéért küzdő őseinkre.

Büszkék vagyunk a magyar emberek nagyszerű szellemi alkotásaira.

Büszkék vagyunk arra, hogy népünk évszázadokon át harcokban védte Európát, s tehetségével, szorgalmával gyarapította közös értékeit.

Elismerjük a kereszténység nemzetmegtartó szerepét. Becsüljük országunk különböző vallási hagyományait.

Ígérjük, hogy megőrizzük az elmúlt évszázad viharaiban részekre szakadt nemzetünk szellemi és lelki egységét. Kinyilvánítjuk, hogy a velünk élő nemzetiségek a magyar politikai közösség részei és államalkotó tényezők.

Vállaljuk, hogy örökségünket, egyedülálló nyelvünket, a magyar kultúrát, a magyarországi nemzetiségek nyelvét és kultúráját, a Kárpát-medence természet adta és ember alkotta értékeit ápoljuk és megóvjuk. Felelősséget viselünk utódainkért, ezért anyagi, szellemi és természeti erőforrásaink gondos használatával védelmezzük az utánunk jövő nemzedékek életfeltételeit.

Hisszük, hogy nemzeti kultúránk gazdag hozzájárulás az európai egység sokszínűségéhez.

Tiszteljük más népek szabadságát és kultúráját, együttműködésre törekszünk a világ minden nemzetével.

Valljuk, hogy az emberi lét alapja az emberi méltóság.

Valljuk, hogy az egyéni szabadság csak másokkal együttműködve bontakozhat ki.

Valljuk, hogy együttélésünk legfontosabb keretei a család és a nemzet, összetartozásunk alapvető értékei a hűség, a hit és a szeretet.

Valljuk, hogy a közösség erejének és minden ember becsületének alapja a munka, az emberi szellem teljesítménye.

Valljuk az elesettek és a szegények megsegítésének kötelességét.

Valljuk, hogy a polgárnak és az államnak közös célja a jó élet, a biztonság, a rend, az igazság, a szabadság kiteljesítése.

Valljuk, hogy népuralom csak ott van, ahol az állam szolgálja polgárait, ügyeiket méltányosan, visszaélés és részrehajlás nélkül intézi.

Tiszteletben tartjuk történeti alkotmányunk vívmányait és a Szent Koronát, amely megtestesíti Magyarország alkotmányos állami folytonosságát és a nemzet egységét.

Nem ismerjük el történeti alkotmányunk idegen megszállások miatt bekövetkezett felfüggesztését. Tagadjuk a magyar nemzet és polgárai ellen a nemzetiszocialista és a kommunista diktatúra uralma alatt elkövetett embertelen bűnök elévülését.

Nem ismerjük el az 1949. évi kommunista alkotmányt, mert egy zsarnoki uralom alapja volt, ezért kinyilvánítjuk érvénytelenségét.

Egyetértünk az első szabad Országgyűlés képviselőivel, akik első határozatukban kimondták, hogy mai szabadságunk az 1956-os forradalmunkból sarjadt ki.

Hazánk 1944. március tizenkilencedikén elveszített állami önrendelkezésének visszaálltát 1990. május másodikától, az első szabadon választott népképviselet megalakulásától számítjuk. Ezt a napot tekintjük hazánk új demokráciája és alkotmányos rendje kezdetének.

Valljuk, hogy a huszadik század erkölcsi megrendüléshez vezető évtizedei után múlhatatlanul szükségünk van a lelki és szellemi megújulásra.

Bízunk a közösen alakított jövőben, a fiatal nemzedékek elhivatottságában. Hisszük, hogy gyermekeink és unokáink tehetségükkel, kitartásukkal és lelkierejükkel ismét naggyá teszik Magyarországot.

Alaptörvényünk jogrendünk alapja, szövetség a múlt, a jelen és a jövő magyarjai között. Élő keret, amely kifejezi a nemzet akaratát, azt a formát, amelyben élni szeretnénk.

Mi, Magyarország polgárai készen állunk arra, hogy országunk rendjét a nemzet együttműködésére alapítsuk.

Alaptörvény Nemzeti hitvallásához

Az Alaptörvény Nemzeti hitvallás címet viselő fejezete jogilag preambulumnak minősül. Az alkotmányok esetében a preambulumok alapvető funkciója általában a közösségteremtés, az integráció [Fekete Balázs: Történeti elemek az EU-tagállamok alkotmánypreambulumaiban. In Lamm Vanda (szerk.): Preambulum az alkotmányokban. CompLex, Budapest, 2011, 33–34. o.], amely a Nemzeti hitvallás esetében hangsúlyozottan jelentkezik. Ezt a jogi vonatkozásokon is sok esetben túlmutató értékteremtő funkciót erősíti, hogy a Nemzeti hitvallás címe az Alaptörvény I) cikk (3) bekezdésében is nemzeti jelképként is meghatározott Himnusz első sorával azonos, és a szövegezés, valamint a nyelvezet is sok esetben visszaidézi mind a Himnusz, mind a Szózat sorait [Horkay Hörcher Ferenc: The National Avowal. In Csink Lóránt – Schanda Balázs – Varga Zs. András (szerk.): The Basic Law of Hungary. A First Commentary. Claurus Press Ltd. Dublin – National Institute of Public Administration, Budapest, 2012, 45. o.], azzal, hogy a Nemzeti hitvallásban mindemellett a magyar nemzet jelentős történelmi eseményei is felidéződnek.

A Nemzeti hitvallás vázolja az alkotmányozás egyes kiemelt történelmi momentumait is. Így konkrét utalás történik az 1944. március 19-ei megszállásra, az 1956-os forradalomra, valamint 1990. május 2-ára, amely az első rendszerváltás után megtartott választások nyomán létrejött Országgyűlés alakuló ülésének az időpontja. E momentumok összeköthetők az Átmeneti rendelkezések preambulumával is, amely szintén az 1990 májusában összeülő parlamentet ismeri el olyanként, amely a nemzet akaratából létrehozott, a jog uralmán alapuló állami berendezkedés alapköve.

A preambulumok esetében felmerül a kérdés, hogy van-e a preambulumnak jogilag kötelező ereje. Igenlő válasz esetében ugyanis kizárólag a preambulum alapján is el lehet bírálni egy alkotmányossági problémát, illetve arra alapítottan lehet döntést hozni. A választ az Alkotmánybíróság mindezidáig csupán a korábbi Alkotmány preambulumát vizsgálva ítélte meg. Határozatában felhívta a figyelmet, hogy a kérdés eldöntése több szemponttól függ: így az adott alkotmány megalkotásának a körülményeitől, a preambulum jellegétől, az alkotmány szerkezetétől és az alkotmány más rendelkezéseitől.

A korábbi Alkotmány esetében az Alkotmánybíróság nemlegesen válaszolt a kérdésre, mivel az az alkotmányos szabályozásra nézve fogalmazott meg célokat, ám közvetlenül a preambulumból nem volt levezethető alkotmányos jog. [32/1991. (VI. 6.) AB határozat] A testület ennek fényében értelmezte a szociális piacgazdaság és a szociális jogállam kifejezéseket, ám mindkét esetben csupán államcélnak minősítette azokat, kiemelve, hogy azok az elvek az Alkotmány szövegében nem köszönnek vissza. [33/1993. (I. 28.) AB határozat, 772/B/1990. AB határozat]

Az Alaptörvény esetében viszont a Nemzeti hitvallásban több olyan rendelkezés is található, amely az Alaptörvény szövegében is megismétlődik. Ilyen az emberi méltóság, az egyéni szabadság, a család vagy a Szent Koronára és a történeti alkotmányra történő hivatkozás. Ez utóbbi kettő egymással is szorosan összefügg, hiszen a Szent Korona-tan egyben a történeti alkotmányfejlődés egyik alapkategóriája [Kukorelli István – Máthé Gábor: Közjogi értékeink a preambulumban. In Lamm Vanda (szerk.): Preambulum az alkotmányokban. CompLex, Budapest, 2011, 12–22. o.] Az Alaptörvény preambulumának jogi jellege azonban nem csupán emiatt különbözik lényegesen a korábbi Alkotmányétól. Az Alaptörvény esetében a preambulum már-már túllép saját jogi keretein, és egy önálló fejezetté válik, amely egyben az európai alkotmányok közül a leghosszabb preambulum is. A jogszabályszerkesztéséről szóló 61/2009. (XII. 14.) IRM rendelet szerint a preambulumban ismertethető a szabályozás előzménye, indoka és célja, valamint rögzíthető olyan elvi, elméleti tétel, amelyet a törvénytervezet szakaszaiban a normatív tartalom hiánya miatt nem lehet rendezni. Az Alaptörvény preambuluma e szabályoknak teljes egészében eleget tesz, hiszen a szabályozás történelmi előzményeit, valamint a jogalkotó által elérni kívánt magasztos célokat szinte maradéktalanul az állampolgárok elé tárja.

Az Alaptörvény Nemzeti hitvallás címet viselő fejezete azonban ezek mellett előrevetít egyes alkotmányjogilag releváns értékeket és elveket is. Így a preambulumban szerepel az ún. felhatalmazási klauzula, amely szerint Magyarországon az alkotmányozó hatalmat a magyar nemzet tagjai gyakorolják. E megfogalmazás egyben előrevetíti az Alaptörvény Alapvetés címet viselő fejezetének D) cikkében foglaltakat, amely szintén a magyar nemzettel kapcsolatos szabályokat határoz meg. Ugyanitt írja elő a jogalkotó a történeti alkotmány vívmányainak és különösen kiemelve a Szent Korának a tiszteletben tartását is, amely történeti alkotmány szabályai az Alaptörvény rendelkezéseivel együttesen tovább élnek. Ezt erősíti meg az Alaptörvény Alapvetés fejezetének R) cikk (3) bekezdése is, amely kifejezetten kimondja, hogy az Alaptörvény szövegét a Nemzeti hitvallással és a történeti alkotmány vívmányaival összhangban kell értelmezni.

Az Alaptörvény az államszervezet egészével kapcsolatos átfogó rendelkezéseket az Alapvetés címszó alatt tárgyalja, amelynek központi kérdései olyan államszervezeti elvek és értékek, mint a már itt is megjelenő jogállamiság elve, a hatalommegosztás elve, a népszuverenitás elve vagy a nemzeti jelképek és a törvényes fizetőeszköz. Itt rendelkezik továbbá az Alaptörvény a jogalkotással kapcsolatos alapvető szabályokról, valamint deklarál olyan, az Alaptörvény szövegében kifejezetten is megjelenő értékeket, mint a házasság és a család, a gyermekvállalás támogatása vagy a fenntartható fejlődés.

„Lapozz bele!” módban ezek az oldalak nem érhetőek el.

Kérjük, vásárolja meg a teljes elektronikus könyvet weboldalunkon.

This page is not available in preview mode.

Should you wish to access the complete text, please purchase the full version of this e-book at our webpage.