Nagy Imre

A Lumière-örökség

Filmek az ezredfordulón I–II.

I. kötet

(1990–2000)

II. kötet

(1990–2000)

Kronosz Kiadó

Pécs, 2013

Jelen kötet a Kronosz Kiadó (Virágmandula Kft.) gondozásában 2013-ban megjelent könyv változatlan kiadása.

E kötet oktatási segédkönyvként szolgálhat a középiskolai, a főiskolai és az egyetemi filmművészeti és mozgóképes tanulmányokhoz.

Az I. kötet borítója Tom Tykwer Lola rennt (A lé meg a Lola) című filmjéből származó kép felhasználásával készült. A képen a film főszereplője,

Franka Potente látható.

A II. kötet borítója Abbas Kiarostami Ta’m e guilass (A cseresznye íze) című filmjéből származó kép felhasználásával készült. A képen a film főszereplője, Homayoun Ershadi látható.

Borítóterv: Ludván Zsolt és Erőss Zsolt

A szöveggondozásban közreműködött:

Wölfinger Kitti

www.digitalpaper.hu

Kiadja a Virágmandula Kft.

Felelős kiadó a kft. ügyvezetője

Digitális szerkesztés: Virágmandula Kft.

Pécs, 2013

Virágmandula Kft.  

I. kötet ePub ISBN 978-615-5339-54-7   
II. kötet ePub ISBN 978-615-5339-55-4   

© Nagy Imre

© Kronosz Kiadó

Alexnek, Benedeknek és Marcellnak

Tartalom

I. kötet

Lectori salutem!

1990–1991

Vissza a meséhez!

Hrabal filmje

Martin Luther hangja

Reszkető tükör

Pán halála

Falra festett ördög

Miért lejt a Vörös-tér?

Csillagporban álló leány

Egy vörösesszőke hajfonat

Valcsicsék űrsétája

A bánat széttört pohara

E század gyermekének vallomásai

„Egész valónk csak álmok szövete”

A vándorbot kivirágzik

A macskamenyasszony

Romantikus naplemente

A megszabadított Ariel

1992

Dosztojevszkij és a palermói rém

Az úszómester kristályálma

Az enyészet látomása

Utasok a rejtelmek vonatán

Összeérnek-e a vasúti sínek?

Vizuális emlékezetünk

Hazajáró lelkek

A bábu és a poéta

A vétek súlya

A szemérmes kurtizán

Ne nézz vissza, Angyalka!

Papírtelihold

Arcok a sötétben

Hamlet, a mozihős

Az utcalány esete a felvevőgéppel

Női arcok elégiája

Egy kicsit ez, egy kicsit az

A föltámadás szomorúsága

A celluloidszalag és a márvány

Üvegcserép aranyláncon

Az igazság pillanata

Egy film a posztócsarnokból

Fény a sötét völgy felett

Egy európai film

Mesélj nekünk, Világszépe!

Karácsonyi történetek, más-más hangnemben

1993

A vállfaügynök halála

Don Quijote és a toronydaru

Az angyalok tekintete

A vak, a képlátó és az elbeszélő

Önarckép hármas tükörben

A 104-es járat angyala

Áldozatok és gyilkosok

A bosnyák Nanuk

Az együgyű és látva látó szem

A technika és a stílus

Különvélemény Annáról

Ripacsok a világ végén

1994

Romantika, óh…

Lángok marta seb

Zúzódások és kacagások

Fényérzékeny gesztusok

Sok hűhó – egy jó filmért

Egy fa az Igazak Útján

Színésznők a magasban

Csak színjáték, zenével

A csend martaléka

A Vaskorszak látomása

Szarajevótól Szarajevóig

Az el nem nyert Éden fájdalma

A Szeretőktől a szeretőkig

Tehenészlányok és csavargók

A legfrissebb csúfságok

Egy felemelően hétköznapi komédia

Boldog, szomorú film

A világosság a sötétségben fénylik

Képes poéma a nemlétező lovagról

Csendélet hegedűvel

A vadász esete az ördöggel

Árnyék és fény keresztjén

1995

Három ember egy csónakban

Sátántangó

Mechanikus hamburger

Magyar búgócsiga

Mindhalálig lakodalom

Történetek a kegyelemről

Tatjána kendője, avagy egy rendező felfedezése

New York-i háztetők alatt

Az alázat szabadsága

Cse(h)mege

Holdnővér megpróbáltatásai

Kik azok az albánok?

Gyöngy, tükör, koporsó

Szavak, arcok, képek

Szerelmes, szellemes románc

Szeptemberi százszorszép

Partravont halak

A száműzött forgatókönyvíró

Tóparti elégia

Pokoli idill

A vad lány és a civilizáció

A csodálatos postás

1996

Szerelem, szerelem…

Az Eiffel-torony árnyékában

Csak azért is hegy a dombunk!

A három testőr estéje

Szeptemberi rózsák

Lágermese a pityeri rablóról

Balkáni látomás – indulatokkal

A bájjá vált értelem

Az árnyék és a fény

Hótszürreál

Oroszlán a háztetőn

A füst súlya

Hongkongi háztetők alatt

A réz meg a kürt

Hangyalesők, lepkegyűjtők

Lisszabon alatt a tenger

A szárnyatört hattyú

Felhők alatt, felhők felett

Az orosz hússaláta

Az elektromos konzervnyitó

Budapest Rendező Pályaudvar

Utazás, kétely, nosztalgia

Búcsú a szép vörösesszőkétől

A bábu vére

1997

Csoportkép hölggyel, kamerával

Örömzene, fanyar szólamokkal

Részleges napfogyatkozás

Csodálatos szappanbuborék

Krumplistészta-keringő

Prolongált jégkorszak

Egy humanista film

Franciska vasárnapjai

Medalion rózsaszállal

Ágyúdörgés volt, vagy a szívem dobbanása?

Az a keserű-mámoros forgatag

Éjjel, mikor fekete a pipacs

Nézők a labirintusban

Diktátor, birodalom, Richárd, harmadik

Szerelmesek a sötétkamrában

Tűzkeresztség

Az Oroszlán jegyében

Restauráció

A modell és festője

A sötét kapuk…

A megveszett cirkáló

Kései hullámverés

Kosztümök, parókák, mai gondok

Mellékvágányon

Párizs visszavág

Álmodozók a föld alatt

Az árvaság és a hiány filmje

A rezesbanda elmasíroz

Karácsonyi zsoltár

1998

Akik nyitva látják az eget

Falra szögezett angyalszárny

És látá, hogy jó

Átvinni a fiút a vízen

Egy szelíd zseni

Egy fiatal nő feljegyzései

Romantika – hollywoodi módra

Én, Magam és Ő, vagyis Te

Tábornagyok, századosi szerepben

A postás filmet hoz Északról

Van itt egy kamera

Oroszlánkölykök, élők, meztelenek, holtak

Mint a Hold a vizen

A cowboy és a kritikus

A lányok, a lányok...

Az angyalok városa és Berlin ege

Egy hölgy a kamera előtt

Az andalúziai eb

1999

A macska és a mézeskalács

Az utolsó dobás

Ha mennél hideg szélben…

Volt egyszer egy csapat

Az apa elrablása

A jóakarat jegyében

„Shakespeare szent fájából édes ereklye”

Valami bűzlik Dániában

A Bolond kavicsa és Helen fülbevalója

Játék a barakkban

Csillag a padláson

Szárnyak zenéje, más hangnemben

Szavak, képek, gesztusok

Nővérek, ellenfényben

8 és 1/2 a négyzetgyök alatt

A másik nővér

Fekete macska, fehér macska

A szerelem és az iránytű

Balgaságunk dicsérete?

Oscar Wilde árnyéka

Pillantás a hegyre

Asszony, a fiú meg a szent

Meddig tart a holnap?

Búcsú a Park mozitól

Apokrif feltámadás

A lottónyertes ébredése

Firenzei hölgykoszorú

A szamuráj útja

A szűzzé vált királynő

Álompár az alvilágban

Libacomb kökörcsinnel

Szerelmes biciklisták

2000

Megtalált filmtekercsek

Az Alkimista és a Szűz

A Joan of Arc story

Az eltávozott Nap

Arckép zenekísérettel

Virágzik a répafa

Mozi a hegyek közt

Utójáték a Naplókhoz

Évek, emlékek, tollpihék

Miért szép, ha szép?

Anna, a nevelőnő

Száll a galamb...

Mit kell tudni Erin Brockovichról?

Párna vagy vánkos?

Távol Szibériától

Mentő az éjszakában

Milos Forman a Sziklás-hegységben

Lőj a késdobálóra!

Ki-vi-sé-vér-te-vet!

Vízesés alatt

Szirtek a parton

Fuss Lola, fuss

Nővérek

Térj vissza hozzám!

Csak zene, zene...

Légy hű Laurához!

Palimpszeszt

Öregfiúk a magasban

A vég és a kezdet

A hetedik szamovár

Luna Papa

II. kötet

2001

Vatel becsülete

Variáció gitárral

Etűd húrokra, képekre

A sötétséget nézve...

Misi a zónában

Dérlepte rózsa

A bábuk vére

Vasisten háta mögött

Mi van a tojásban?

A veronai zöld

Galopp a Niagarához

Az a szürke kabát...

Új Abélard

Marion nem jön el

Nő: éjben-fényben

Hordoz majd a szél

A király füvésze

Patkányfogás

A Zöld Végzet

Shelby, a felejtő

A hölgy, akinek...

Háború fent és lent

Lassan járj!

Eugene Onegin

Zátonyok között

Elhangolt gitár (?)

Errol Flynn órája

Hiányzó szavak

Keserű fény

A Fal két oldalán

Elhagyatva

Piros szalmakalap

2002

„Hogy hívod ezt?”

Alkony Süteménybolt

Megy a Gyűrű…

Nimbusz 2000

Diófák beszélgetése

Vicinális Amerika

Dulcinea del Titanic

Evezősök reggelije

Minden másként van

Ha kicsit leülünk…

Dalí és languszta

Talányok nélkül

Az amerikai fodrász

A Nash-egyensúly

Csak a hűlt hely…

A csavar fordulása

Így kopog a Sors...

Sötét betűkkel írva

Lövészárokban

Közel a messzeség

Drog, valóság, mozi

Apró bosszúságok

Forgóhíd

Dámajáték

Növekvő árnyék

Három alma

Schubert elnémul

Profán zsoltár

A könyörülő Dolores

A Völgy Hangja

Az elveszett jelentés

Függő játszma

Az éjszaka vándorai

A holt és az élő

A budapesti pék

Madagaszkár, ősszel

Bűnfilm, igényeseknek

Kemény a menny

Van Gogh virágai

Film a születésről

A Tél mítosza

Szemközt a Hold

2003

Alicia ébredése

Homályos tükör

Viszonyba zárva

Három Iván

A látható beszéd

Nincs idő

Négyes tandem

Autóbusz-capriccio

Három kavics

Északi fény

Mint száműzött…

Beszédképtelenség

Porond a világ

Az Idő hullámverése

Hosszú, sötét árnyék

A vak tyúk szeme

Szól a Kiskakukk

Menetrendi változás

Csoda a lakótelepen

A targoncás és a Sors

Esőmosta lábnyom

Az angol riporter

Bábok szerelme

Fúvós szeptett

Acél és lepkeszárny

Leszállt az éj

Lila orchideák

Kómában

Nagy indiai lagzi

Baleset

Beszédes némaság

A kép mint indulat

Navarra vár

Születésnapi álmok

Élő hagyomány

Elhagyatva

A távcső és a szem

Bulcsú a metrón

Piedonna, a szamuráj

Éjszaka Dogville-ben

Egy hetvenes úr

Charlotte

2004

Esőlány

Képnovellák

Hidegség, Monte-Carlo

A halál kilovagolt...

A Hang és az árnyak

Tamara érkezése

Kapáék az időgépen

A Suntory ideje

Sally kútja

A szenvedés beszéde

Gazdag szegények

A kör bezárul

Útvesztő

Verdeső madár

Idő és emlékezés

Beavatás…

Trója égése

Hárman

Ismétlés

Jelről jelre

Öten a kőtutajon

Skagerrak

Megkeresni Blanche-t

A Montague-k parancsa

Kard: írás és fegyver

Turbános nő

Alsó gépállás

Tövisről szőlőt?

Reptéri románc

Európai török film

Szemüveg, maréknyi föld

Ég, por, szél, út

Júliának lenni

A holló gyásza

Forgatási szünet

A jövőbe vissza

2005

Papmacska lepke

Dulimanók

Az arany szétosztása

Erdélyi változatok

A jövendő emlékezet

A velünk maradó Hang

A látvány rétegei

Krisztina kezét fogva…

A túlsó part?

Menyasszony tubával

Légvárúr

Verespatak

A vadhattyú röpte

A túszdráma mint műsor

Lélek a testnek...

Az argentínai kutya

Írreál

Négy bagatell

Don Mux, a lócsiszár

A kezdet vége

A tolmácsokat lelövik…?

Ahány emlék, annyi könny…

Visszaforgatás

A messzeség bűne

Mesterkurzus

Három nő Tbilisziből

Dupla buborék

Ez a háromlábú szék

A sivatag titka

Nyolc(bal)kezes

Caroline és a szellemek

Húrok, képek, érzelmek

A mélyben

Apák és fiúk

Szavak, fegyverek, vér

Az utolsó kaland

Capriccio hegedűre

Én és ő, mi és mások

Hol van Howard?

Csillagmajor

Film az életről

2006

A bennünk élő Narnia

Lopakodó lelkek

Lélekharangok

„Valami, ami belénk szúr”

A mi Zsarátnokunk

A gyertyák csonkig égnek

Az írások betűrendes mutatója

Filmek betűrendes mutatója

Rendezők betűrendes mutatója

I. kötet

Lectori salutem!

Ennek a könyvnek a története kétszer kezdődött. Először több mint negyedszázada, amikor a Dunántúli Napló szerkesztői felkértek filmkritikák készítésére. Így jött létre a „Futnak a képek” című rovat, amelynek darabjait, afféle filmes naplóként, hétről hétre írtam. Néhány hónapra terveztem ezt a munkát, legfeljebb egy-két évre, de végül tizenöt esztendő lett belőle. Mi tagadás, magával ragadott a kifejezésnek ez a formája. Soha nem volt, és talán nem is lesz annyi olvasóm, mint akkor. Számtalan visszajelzés, telefon, levél, később e-mail igazolja ezt. Jóleső érzéssel gondolok minderre vissza. Meg aztán, mivel irodalmárként könyvek között élek, szerettem csütörtök esténként moziba menni, képeket nézni, kikapcsolódni, feltöltődni. És kihívást jelentett számomra azon melegében, de legkésőbb másnap reggel megírni a szöveget. És a filmek egyre inkább hozzákötődtek az életemhez. Több ez számomra, mint kedvtelés vagy hobby. Inkább ezt a szót használnám: szenvedély. De 2006-ban úgy gondoltam, e téren mindent megírtam, kiírtam magamból, amit tudok, s befejeztem. Másba fogtam. Ennyi volt, gondoltam.

De a történet máshol, máshogyan, még egyszer elkezdődött. A pécsi bölcsészkar Film- és Médiatudományi Tanszékének vezetője, Tarnay László átjött hozzám az Irodalomtörténeti Tanszékre, és rábeszélt arra, hogy tanítsak náluk filmkritika-írást. És én ismét csapdába estem. Ennek következményeként a D épület 004-es termében létre jött az a szeminárium, amely stílusgyakorlatokkal, kreatív íráspróbákkal indult, majd a képek és a toll együttes vonzása jócskán kiszélesítette a tematikát. Néhány irodalom szakos hallgatóm is átjött ezekre az órákra. Tudtam, hogy képekről szavakkal beszélni, írni kicsit olyan, mintha (Weöres Sándort idézve) zongorán akarnánk hegedülni. De mégis meg kell próbálni. Azt mondtam, hogy a filmkritika szubjektív természetű, mert egyéni ízlésen alapul, éppen ezért csak egy lehetséges vélemény a sok közül. Megalapozottá, érvényessé akkor lehet tenni, ha hűségesek vagyunk önmagunkhoz. Legyen a lelketekben egy ideális film, mondtam hallgatóimnak, és mellette egy üres hely. Ha véleményt mondotok, az a bennetek pergő eszményi filmmel összevethető legyen. Az üres helyre pedig azért van szükség, hogy állandóan felkészültek legyetek az új, a korábbiakra rácáfoló tapasztalat befogadására, addigi elvárásaitok átírására. Saját filmes szövegeimről jó ideig nem ejtettem szót. De a hallgatók, akik valahonnan tudtak ezekről a dolgaimról, kértek, mutatnám meg őket. A személyes érintettség felrémlő lehetősége zavarba hozott. De végül felnyitottam néhány dobozomat, s találomra elővettem egy-két szöveget. Az órán elhagytam a katedraként szolgáló helyet, és leültem az egyik hallgatói asztalhoz. Mert most már nem tanár vagyok, csupán egy tapasztaltabb társ, mondtam. Beszélgettünk. Mivel ezekhez az elsárgult újságlapokhoz nehéz hozzáférni, hallgatóim javaslatára és ösztönzésére született meg ennek a filmkritikai válogatásnak a terve. E sorok írása közben rájuk gondolok, és azokra a régi középiskolai tanítványaimra, akikkel egykor, tanári pályám kezdetén, filmklubokat szerveztünk, ahol tartalmas beszélgetéseket, olykor parázs vitákat folytattunk. Szeretném, ha e könyv eljutna hozzájuk is. Itt mondok köszönetet feleségemnek, Mathia Gyöngyinek, aki mindig első olvasója volt írásaimnak, és a szövegek könyvvé formálása során is bátorítást és hasznos tanácsokat kaptam tőle.

Néhány szó a válogatás szempontjairól. Az egykor elkészült írásoknak csak mintegy a fele került bele ebbe a könyvbe. Azokat részesítettem előnyben, amelyek, így visszapillantva is, valamilyen esztétikai, tematikai szempontból, vagy a közízlés alakulására nézve fontos filmekről szólnak. Magyar filmek esetében kevésbé voltam szigorú, mert úgy gondoltam, ezekről részletesebb tájékoztatást kell adnom, s erre nézve a problematikusabb munkák is tanulságosak lehetnek. Az eredeti arányok óhatatlanul megváltoztak, a bírálóbb hangú írásokat többnyire mellőztem, nem a hangvételük, hanem a ma már kevésbé fontosnak tűnő tárgyuk alapján. A kilencvenes évek szövegeiből kevesebbet válogattam, a későbbiekből aránylag többet. Ennek két oka van. Egyrészt úgy 2001-től a szerkesztőség – talán a pozitív olvasói visszajelzések hatására – kedvezőbb lehetőségeket biztosított számomra azzal, hogy valamivel nagyobb teret kaptam, 40 gépelt sor helyett kb. 50-55-öt (akkor még mechanikus írógéppel dolgoztam), s az első változat leadása után a szöveg csiszolásának számomra mindig is fontos műveletét a korábbiaknál könnyebben végezhettem el az egyik szerkesztőségi szobában. Másrészt ekkor váltak számomra elemi élménnyé az iráni filmekkel való találkozások, és a keleti, ázsiai filmek tapasztalatai, az ír filmek és a dán Dogma-mozgalom. Talán a posztmodern kor egyik jellemzője, hogy a filmművészet múzsája a hagyományos művészeti centrumok helyett a perifériára költözött. Ekkoriban fedeztem fel a magam számára a fiatal magyar rendezői gárda, Szász János, Hajdu Szabolcs, Mundruczó Kornél, Fliegauf Benedek és társaik munkáit. Az adott keretek között létre jött írásaim egységes könyvvé gyúrva reményeim szerint olyan camera obscuraként működnek, amelyek változatos látványban igyekeznek felidézni a kor mozgóképi világát. Így együtt, egymás után ezek a szövegek többletjelentést kapnak, másfél évtizeden keresztül vezetett filmes naplóként olvashatók. A befogadói élmény hevében – ezt általános összefüggésben értem – a kritikus, pláne, ha naplóíró szerepébe helyezkedik, persze, tévedhet. Kisebb baj, ha valamit túlértékel, nagyobb, ha lefelé téved. Ez utóbbi hibát igyekeztem elkerülni, de lehet, hogy nem mindig sikerült, például Pedro Almodóvar esetében, aki talán jobb rendező, mint ahogy én vélem. Woody Allen kései műveiért sem rajongok, éppen azért, mert korai filmjeit viszont nagyon szerettem. Thomas Vinterberg jelentőségét, ma már látom, alábecsültem, de, mint említettem, ez a könyv az én kritikusi utamat is dokumentálja. Ám elég nyitott voltam ahhoz, hogy követőinek fontosságát már világosan felismerhessem. Ízlésem és értékrendem valószínűleg kissé konzervatív. De nem bújhatok ki a bőrömből, és mivel hajdan az olasz neorealizmus és a francia új hullám alkotásain nőttem fel, ezek a filmek ma is benne vannak a szemben. Formai szempontból ezért rokonszenvesebbek számomra a levegős, szabadabban alakuló hosszú beállítások (a magyar mesterek közül ezért áll hozzám közel Jancsó Miklós és Tarr Béla), mint a gyors tempó (kivétel Tom Tykwer, akit nagyra tartok) és a gyakran manipulatívnak vélt éles vágásos technika. Filmes kánonom (Jean Renoir, François Truffaut, Robert Bresson, Eric Rohmer, Jacques Tati, Michelangelo Antonioni, John Cassavetes, Luis Buñuel, Andrej Tarkovszkij, Jaszudzsiro Ozu, Akira Kurosawa, az újabbak közül mindenekelőtt Wim Wenders, és Jim Jarmusch, továbbá Lars von Trier és Aki Kaurismäki) alapvetően meghatározza a filmekről való gondolkodásomat. Ám úgy érzem, hogy nem csupán a kánonomnak megfelelő műveket tudtam értékelni, néhány filmet az elvárásaim ellenére is sikerült megkedvelnem. És ez vigasztaló. Megjegyzem még, hogy e könyv alapanyagául szolgáló írásaim még az adott film hatása alatt, az első élmény hevében születtek, ez magyarázza, hogy magukon viselik a személyes érintettség jeleit. Meg aztán úgy vélem, a kritikusnak, ha úgy ítéli meg, hogy a mű méltó erre, a film követeként, híveként kell dolgoznia. Mint ahogy ez a könyv is erre törekszik. Ezért, bár a könyvvé formálás során a nyersanyagként szolgáló szövegeket hellyel-közzel átírtam, de az értékelésen és a művel való közvetlen kapcsolatba kerülésből fakadó megragadottság jelein nem változtattam.

Valamit még el kell mondanom tárgyamról, s a tárgyamhoz való viszonyomról. Irodalomtörténész vagyok, efféle könyvek, monográfiák szerzője. Óráimon (a most szóban forgó egyetlen kivételtől eltekintve) irodalomról beszélek. Ezt most csak azért említem, hogy tisztázzam: nem vagyok filmesztéta, filmes szakember, nem veszek részt a mozgóképpel kapcsolatos közéletben. Csak éppen ismerem a filmtörténetet, és elolvastam, megnéztem mindent, amit ezzel kapcsolatban kellett s lehetett. De az irodalom felől nézem a filmet. Miközben jól tudom, hogy a mozgóképi műalkotás más természetű. Lehetséges, hogy nézőpontom sajátosságából következik e könyv (talán feltételezhető) érdekessége. Onnan nézve, ahol én állok, alkalmasint olyant is mondanak ezek a filmek, amit másoknak talán nem. Az egykori rovat címe: „Futnak a képek” erre a különös kettősségre utalt. A mozgókép kifejezés nyelvi változatával az írások tárgyára mutat, ám ritmikai tekintetben ez a szapphói strófából ismert adoniszi sor, ami annak jele, hogy e szövegeket egy irodalmár írta. Aki a filmet végtelenül egyszerű, szegény művészetnek tekinti. A képeken fényt visszaverni képes tárgyakat látunk, mi sem hétköznapibb ennél. Csakhogy ez az egyszerűség Szent Ferenc-i szegénység. Hihetetlen benső gazdagság titkát hordozza. Ha a film jól ábrázolja a tárgyakat, azoknak mélységük támad, a képeknek pedig lelke lesz, szelleme. És akkor már azt látjuk, amit a képek nem is mutattak. „Nem az a fontos, amit megmutatnak nekem, hanem amit elrejtenek előlem. Legfőképpen pedig az, ami öntudatlanul rejtőzik bennük” – írta a nagy francia mester, Robert Bresson. A képeken hullámzó vizet látok, és én a láthatatlan szélre gondolok. Ezt jelenti számomra a film. Remélem, e könyv írásai méltóak lehetnek e gondolathoz.

A rovat egykori címe a szóhasználat jelen idejével mindig egy éppen akkor bemutatott filmre utalt. Így visszatekintve azonban ebben a könyvben, úgy vélem, sajátos rálátás keletkezik arra az itt bemutatott, elemzett és értelmezett több mint négyszáz filmből álló halmazra, amely az ezredforduló másfél évtizedében jött létre, és amelynek itt most kirajzolódnak jellemző törekvései, tendenciái, és megmutatkoznak – egyéni ízlés tükrében – sajátos értékei. Arról kap képet az olvasó, hogy a ma és a közelmúlt filmalkotói mit tettek hozzá e művészet immár százéves hagyományaihoz, miben követték elődeiket, és miben hoztak újat. Miként alakultak, változtak a mozik műsorrétegei. E távlat és rálátás, hagyományőrzés és újítás alapján lett a könyv címe: A Lumière-örökség. Azt vizsgálja, hogy az ezredforduló filmalkotói hogyan sáfárkodtak ezzel az örökséggel, s miként hagyományozzák át az utánuk jövőknek. Mivel az egyes írások megszületésük kronológiai rendjében követik egymást, a másfél évtizedes időmetszetben két történet is kirajzolódik. Az ezredfordulóhoz ért filmművészeté, ez a fontosabb, és a szerző ízlésének, érdeklődésének alakulása is megfigyelhető. A kettő, persze, összefügg egymással, így e könyv olvasóinak is azt tanácsolom, mint a hallgatóimnak: az elemzéseket és értékeléseket csupán egy lehetséges véleménynek tekintsék, és bátran vitatkozzanak velem. De ha lehet, nézzék meg ezeket a filmeket. Ez könnyen megvalósítható, mert műsoron vannak egy-két tévécsatornán, beszerezhetők DVD-n és ma már az internet segítségével is elérhetők. A korábbi írásokból összegyúrt, a sokszínűséget megőrizve egységes hangvételű szöveggé formált könyvből a mozgóképi művészet ezredfordulós panorámája bontakozik ki, a film történeti múltjára vonatkozó visszapillantásokkal. Az elemzett, bemutatott filmek mennyisége alapján talán nem túlzás azt mondanom, hogy könyvem akár e művészeti ág enciklopédiájaként is felfogható, amely személyes hangon íródott, olvasmányos stílusban. Tartalmazza a legfontosabb információkat az egyes filmekről (az alkotók neve mellett a filmek eredeti címét is, mert ennek jelentéshordozó szerepe van), de az adatok minden esetben az elemzés és értelmezés céljait szolgálják. 

És végül: ezek a szövegek nem szakmai természetűek. Nincsenek lábjegyzetek, és csak ritkán tartalmaznak tudományos hivatkozásokat. Pedig a filmtudomány és az esztétika, sőt az irodalomelmélet általam felhasznált anyaga és főként szelleme ott rejlik ezeknek az írásoknak a hátterében, de a műfajból adódóan beértem egy-egy utalással. A könyv publicisztikai írásokat tartalmaz (és nálunk e műfajnak Kosztolányi és Márai után talán még mindig rangja lenne), töprengő jegyzeteket, kisesszéket, irodalmi igénnyel írt szövegeket. Olvasásra születtek. De, ezt ismét hangsúlyozom, szándékuk szerint filmnézésre inspirálnak. Ahogy ez egy másfél évtizeden át, hétről hétre vezetett filmes naplótól elvárható. A könyv a mozgóképi művészet híveinek szól, és azoknak, akik szeretnének megismerkedi korunk e nagyszerű művészetének újabb alkotásaival. Ezért hát: Lectori salutem!

Pécs, 2013. október 4.

A szerző

1990–1991

Vissza a meséhez!

Hát kellett ez nekem? Ahelyett, hogy békés könyvtárszobámban élvezném a holt költők társaságát, ismét behódolok a mozgóképnek, boldogult úrfi korom szenvedélyének, s felcsapok filmkritikusnak. Ami, tudvalévő, nem tartozik az ártalmatlan kedvtelések sorába. Most itt ülök a pécsi Uránia moziban, s hogy a baj ne járjon egyedül, a Dick Tracy című amerikai film pereg a vásznon, melyről a plakáton is azt olvastam, hogy afféle megelevenedett képregény.

Futnak hát a képek, néha fölényesen elmosolyodom, s aztán, szinte magam sem értem, valahogy mégis rabul ejt a látvány. Gyanút fogok: bizonyára a remek technika, a „profi” szakértelem, a kiszámítottan adagolt sokféle hatáselem, a feszes vágás csábít a csapdába. Persze, gondolom magamban, amerikai film esetében mindez alapkövetelmény. De mintha itt többről lenne szó! Való igaz, a történet nem éppen eredeti, de olyan játékos könnyedséggel vegyíti az angolszász elbeszélő hagyomány ismert motívumait Dickenstől Hitchcockig, illetve Poe-tól a húszas–harmincas évek gengszterfilmjeiig, s a közhelyeket is olyan ironikus felhanggal látja el, hogy a néző végül is kénytelen kiszolgáltatnia magát a rendező, Warren Beatty arcátlanul megnyerő stílusának. A sablonos és valószínűtlen fordulatokat pedig már csak azért sem vethetjük a szemére, mert Vittorio Storaro képi világa, a hatásosan stilizáló zenével társítva, annyira erőteljes, hogy elfogadjuk még a „képtelenségeket” is.

Úgy vélem, hogy a színészek merész túlzásaiból szintén jókedv és derű árad. Al Pacino „Big Boy Caprice” alakítójaként harsány gesztusokkal ijesztget bennünket, mintha a Notre Dame-i toronyőr mostohatestvére lenne, a híres, vagy inkább hírhedt énekesnő, Madonna pedig úgy kedvelteti meg velünk (a főhőssel, sajnos, nem) a maga végzetes asszonyát, hogy bizonyára Marlene Dietrich szelleme súg neki, bár nem mindig érti, mit. A címszereplő viszont, a rettenthetetlen rendőr, akit maga a rendező játszik, olyan vakmerő, ám a szerelemben olyan hűséges, sőt félszeg, hogy rokonszenvünket nem tagadhatjuk meg tőle. S ami a legfőbb: mindig makulátlanul tiszta, hófehér ingben jelenik meg! S annyi léha és rosszul öltözött detektív után ezt nem hagyhatjuk figyelmen kívül.

Képregény? Az is. De a film, alapélménye, a látvány, az expresszív világítással, a meseszerű díszletekkel, az égen lebegő hatalmas teliholddal s az ötletesen torzító, bábfigurákra emlékeztető maszkokkal, mégis inkább a varázsmese hangulatát idézi, s ez, mint tudjuk, amúgy is közel áll a bűnügyi históriáihoz. Igen, most már sejtem, hogy engem a film mesélőkedve fogott meg. Ezért ajánlom mindazok figyelmébe, akiktől e törekvés nem idegen, Babits Mihály szavaival: „Olcsó s remek élvezet összecsodálni e gyors jelenéseket itt...”

1995

Három ember egy csónakban

Nem számítván a kutyát. Ezt a remek címet, sajnos, nem én találtam ki, hanem Jerome K. Jerome, de kénytelen voltam kölcsönvenni, mert szemléletesen kifejezi Curtis Hanson Veszélyes vizeken (The River Wild) című filmjének kezdő szituációját. Gail, a vonzó fiatalasszony, a hajdani vadevezős (azért ez nem volt olyan régen), aki most már a házasság csendesebb vizein navigál, elhatározza, hogy egy csónakkirándulás keretében megmutatja tízéves fiának kedves folyóját. Némi habozás után velük tart a családfő is, aki igen elfoglalt ember, de most erőt vesz magán, s megpróbál úgy tenni, mintha ott lenne. S mivel Maggie nevű kutyájuk is úgy látja, hogy nemcsak gazdái válságba jutott házasságának, de személy szerint neki is kifejezetten jót tesz egy kis levegőváltozás, hát kialakult a fentebb jelzett alaphelyzet. Amiből a cselekmény logikája szerint annak kell következnie, hogy a család haramiák fogságába esik.

Gailt Meryl Streep játssza, bemutatva, hogy egy remek színésznő, ha éppen nem áll rendelkezésére igényesebb forgatókönyv, hát egy akció-thrillerben is tud kiváló lenni. Még evezni is megtanult a szerep hitelessége érdekében, s nyilván azért is, hogy ne legyen számára túl egyszerű a feladat. Ő az egyik szereplő, aki miatt, mint mindig, most is érdemes beülni a moziba.

A történet pedig olyan, amilyen. Egy időben (száz éve is van annak) divatosak voltak azok a színművek, amelyek egy úgynevezett nagyjelenetre épültek. Azért voltak megírva. Tetszett, nem tetszett a lélektannak és a dramaturgiának, annak a jelenetnek muszáj volt elkövetkeznie. Nos, a Veszélyes vizeken is ilyen. Az a bizonyos központi szcéna itt a vízesésen való átkelés, forgókkal, zúgókkal, örvényekkel megtetézve. A történetet ezért találták ki.

Pedig nem volt könnyű ide eljutni. Ennek érdekében szegény bűnözőknek, ahelyett, hogy szép simán kereket oldottak volna a zsákmánnyal, a menekülés lehető legkomplikáltabb módját kellett választaniuk. Igaz, hőseink méltányolták nagyvonalúságukat, mert a férj, akit a gazfickók a derék ebbel egyetemben létszámfelettinek nyilvánítottak, s kiszállítottak a csónakból, nem hívott segítséget, ami kézenfekvő lett volna, hanem füstjelekkel és tetszetős piktogrammokkal értesítette szeretteit hollétéről. Továbbá hallatlan türelemmel konstruált egy bonyolult emelőszerkezetet, hogy ha a család netán megúszná a zuhatagot, ki tudja őket menteni.

De van még egy szereplő, „aki” méltóvá teszi a filmet arra, hogy jegyet váltsunk hozzá. Azt hiszem, Kootenainak hívják, de ebben nem vagyok egészen bizonyos. Ő a vad folyó, amelyen hőseink kíséretében mi is végigevezünk, miközben, ha éppen nem örvénylik a víz, gyönyörű felvételeket és vadregényes tájképeket láthatunk. Valahol Oregonban vagy Montanában még van ilyen vidék, s ilyen makulátlan folyó (nem a Berettyó).

A víz olyan tiszta, hogy amikor Meryl Streepnek az egyik jelenetben hajat kellett volna mosnia, nem volt szíve a samponnal beszennyezni a folyót, ezért kérte a rendezőt, hadd mártózzon inkább meg. Ez a felvétel új oldaláról mutatja meg a nagyszerű színésznőt: azt, hogy szép, eddig is tudtuk, de hogy ennyire szereti a természetet, azt legfeljebb csak sejtettük.

Sátántangó

„Konrád György 1969-es Látogató-ja óta nem jelentkezett író ilyen első könyvvel.” E szavakkal kezdte Radnóti Sándor 1985-ben Krasznahorkai László Sátántangó című regényének méltatását, elsők között mutatva rá a mű rendkívüli értékeire. A történet valahol egy délkelet-magyarországi, isten háta mögött lévő majorban s környékén játszódik. Itt, a romlás telephelyén vegetálnak a szereplők, akik ostobán s mégis szánnivaló esendőséggel vágyakoznak egy jobb életre, szeretnének áttelepülni valahová, maguk sem tudják, hová, s egy Irimiás nevű „hamis próféta”, gyaníthatóan a rendőrség szolgálatában álló szélhámos áldozataivá válnak. A regény tehát komor, kiábrándult üdvtörténetként is értelmezhető, amelynek két főmotívuma a romlás és a csodavárás.

Tarr Béla 1991-től 1993-ig forgatott filmje, amelynek forgatókönyve az író és a rendező közös munkája, minden ízében méltó a regényhez. A látvány példátlan hűséggel követi a szöveget, s idézi fel azt a miliőt, ahol az otthontalanság világállapottá vált. Az esőáztatta tájat, a sáros udvarokat, kietlen mezőket, a ködöt s azt a reménytelenül hosszú utat, ahol Irimiás megy-megy-megy társaival, miközben szemetet, papírhulladékot sodor a szél. A hosszan kitartott képek hatalmas és klasszikusan zárt mozgóképi látomássá szerveződnek, amelynek belső logikáját az ördögi tangó gonosz táncrendje, démoni rákmenete adja.

Már Tarr Béla előző filmjében, a Kárhozat-ban megcsodálhattuk a felvevőgép tudatos mozgatásának, láttatva értelmező szerepének maradéktalan érvényre juttatását. A rendező a Sátántangó-ban következetesen tovább gondolta s az adott témához hangolta módszerét. A kamera gyakran szinte mozdulatlanul szemlélődik, s mindig csak olyan mozgásokat végez, amelyek múlhatatlanul szükségesek. Ez a megoldás egyszerre sugározza a hűvös nyugalom és a figyelmes részvét hangulatát, s Krasznahorkai tárgyias elbeszélésmódjához hasonlóan a sorsszerűség érzését kelti.

A stílus letisztult, a forma szigorú és belülről meghatározott. A felvevőgép a tájat mindig frontálisan fényképezi, valami ősi reménytelenséget árasztva, az arcokról viszont mozgalmas portrétanulmányokat készít. A felvételek a látás következetessége miatt szinte belevésődnek emlékezetünkbe. A véget nem érő tánc a kocsmában, a félkegyelmű Estike szadista játéka a macskával, döbbenetesen ábrázolt öngyilkossága, Irimiás fortélyos szónoklata, vagy a Doktor hosszú menetelése a demizsonnal.

Sok mindenről szólnom kellene még. Az időről például, többféle vonatkozásban is. Mint az ábrázolás tárgyáról, a romlás önmagába visszaforduló közegéről, s mint a látomás konkrét időtartamáról. Mert a film vetítési ideje négyszázötven perc, azaz harminc perc híján nyolc óra. Ám ez csak így kívülről hangzik meghökkentőnek, ha bent vagyunk a moziban, ez a külső idő egyszerűen érvényét veszti. Sokan úgy gondolják, hogy egy ilyen hosszú film az képtelenség, pláne egyhuzamban, s hogy valójában ilyen nem is létezik. Nos, nem is volt eddig, ez igaz. De most már van. Ezért saját tapasztalatom alapján is csak azt mondhatom erről, amit Esterházy Péter. „Hogy a hét és fél óra nem sok, ha valaminek hét és fél órának kell lenni.” Egy remekműnek minden vonatkozásban megvannak a maga sajátos törvényei.

2006

A bennünk élő Narnia

Amikor a németek bombatámadásokkal fenyegették Londont, a kitelepített lakók közül négy testvér egy vidéki úriházba került, ahol egy ruhásszekrényre bukkantak, amelyből rejtekajtó vezet a titokzatos Narnia hóval borított világába. Ez a Narnia krónikái (The Chronicles of Narnia) című film kerettörténete.

Ezt a különös országot ma Jadis, a Fehér Boszorkány uralja, aki szép, büszke és hideg. Rendkívül céltudatos lény, aki gyengeségeik, önző vágyaik révén kapcsolja magához szolgáit, akiket varázserejével kisebb-nagyobb jutalmakban részesít. Igen aktív, nem tűr ellentmondást, rendszerint valamilyen cselekvés vagy utazás közben látjuk. Ellenfele, Aslan, az Oroszlánkirály viszont passzív. A cselekmény tetőpontján, amikor a mese logikája szerint elérkezik az Idők Teljessége, harc helyett feláldozza magát. Megalázzák és megkínozzák, majd életét adja a gyerekek bűneiért. Mint látjuk, a történet középpontjában az evangéliumi Passió parafrázisa áll. A mesében az Oroszlánkirály Krisztus jelképes alakmása. Amikor feltámad, megreped a szikla, ahol holtteste feküdt. Második eljövetelekor aztán helyreállítja Narnia ősi békéjét, eredeti harmóniáját.

A film alapjául szolgáló regény szerzőjét, Clive Staples Lewist alkalmasint az a kérdés foglalkoztatta, hogy az önző, akaratos, mániákusan tevékeny nyugati embernek miért kell szembesülnie egy passzív, kiszolgáltatott, keresztre feszített Istenemberrel. Aki mégis uralja a világot. Lewis, a hívő keresztény szerint alakja isteni mementó. Példakép, amelyet, oly sokszor megtagadva, a lelkünk mélyén őrzünk. Ezt nevezte Jung Selbstnek, „mélymagunk”-nak. Kiváló tanítványa, Marie-Louise von Franz úgy véli, a mesehallgatók mindig efféle benső, modellszerű lelki képmással találkoznak. Ebben rejlik a mese varázsa.

Andrew Adamson gazdagon kiállított filmjének fő erénye, hogy a regényt követve a történet vallási üzenetét leleményesen elrejti Narnia látványos csodái és a gyerekek ügyesen, bár néha kissé terjengősen szőtt kalandjainak fordulatai mögé. Jók a színészek, kivált a Fehér Boszorkányt alakító Tilda Swinton játéka meggyőző. Mellette meg kell említem a tehetséges gyerekszereplőt, a Susant játszó Anna Popplewellt. A rendezés hibája viszont, hogy a cselekmény centrumába helyezett csatajelenet túlzottan realisztikus, és a kalandfilmek szokásos effektusaival kívánja szolgálni a nézőket, ám (mivel a film korhatár nélkül megtekinthető) a tapasztalatlanabb kisgyerekeket könnyen elrémíti. Lewis ennél tartózkodóbb volt, és többet bízott olvasói képzeletére. Nála Narnia, ahol a Jó és Rossz vívja örök csatáját, lelki táj. Mindenkinek megvan a maga Narniája.

C. S. Lewis egyébként tudós irodalmár volt, a cambridge-i egyetem professzora, a 16. századi angol literatúra ismert szakértője. Közeli barátság fűzte Tolkienhez, az ő hatására tért meg. Alakját, mélyen átélt humanizmusát jól ismerheti a magyar közönség is: róla, felesége iránt érzett kései szerelméről szól az Árnyékország című film, amelyben Anthony Hopkins alakította az írót.

Filmek betűrendes mutatója

101 kiskutya [101 Dalmatians, 1996]

12 majom [Twelve Monkeys, 1995]

2046 [2004]

5x2 [2004]

6:3, avagy játszd újra Tutti! [1999]

8 és 1/2 nő [8 ½ Women, 1999]

8 nő [8 femmes, 2002]

A baba [2004]

A belső tenger  [Mar adentro, 2004]

A burzsoázia diszkrét bája [Le charme discret de la bourgeoisie, 1972]

A csalás gyönyöre [1992]

A csendes amerikai [The Quiet American, 2002]

A cseresznye íze [Ta’m e guilass, 1997]

A disznó útja [2004]

A falu rossza [1916]

A galamb szárnyai [The Wings of the Dove, 1997]

A gyerekrabló [Il ladro di bambini, 1992]

A gyertyák csonkig égnek [2005]

A Gyűrű szövetsége [The Lord of the Rings: The fellowship of the Ring, 2001]

A halál kilovagolt Perzsiából [2005]

A hálószobában [In the Bedroom, 2001]

A három testőr Afrikában [1996]

A ház kulcsai [Le chiavi di casa, 2004]

A hetedik nap [El 7º día, 2004]

A Hold Hangja [La voce della luna, 1989]

A Jade Skorpió átka [The Curse of the Jade Scorpion, 2001]

A játékos [The Gambler, 1997]

A kárhozat útja [Road to Perdition, 2002]

A kis virtuóz [He ni zai yi qi, 2002]

A kör [Dayereh, 2000]

A Lé meg a Lola [Lola rennt, 1998]

A legtöbb ember Kínában él [Folk flest bor i Kina, 2002]

A maconi gyermek [The Baby of Mâcon, 1993]

A másik oldal [1985]

A megtalált idő [Le temps retrouvé, 1999]

A meztelen Maya [Volavérunt, 1999]

A Millió Dolláros Hotel [The Million Dollar Hotel, 2000]

A mohácsi vész [2004]

A múltnélküli ember [Mies vailla menneisyyttä, 2002]

A Nagy Lebowski [The Big Lebowski, 1998]

A napfény íze [Sunshine, 1999]

A nemzet aranya [National Treasure, 2004]

A nő kétszer [Sliding Doors, 1998]

A nyár meséje [Conte d’été, 1996]

A prosti [Whore, 1991]

A Rémkirály [Der Unhold, 1996]

A részleg [1995]

A rettegés foka [Cape Fear, 1991]

A szabadság fantomja [Le fantôme de la liberté, 1974]  

A szabadság ököljoga [Faustrecht der Freiheit, 1975]

A szélhámos [Vor, 1997]

A szenvedélyek labirintusa [Laberinto de pasiones, 1982]

A Szépség és a Szörnyeteg [Beauty and the Beast, 1992]

A szerelem fészkei [Salt on Our Skin, 1992]

A szív hídjai [The Bridges of Madison County, 1995]

A Thomas Crown-ügy [The Thomas Crown Affair, 1999]

A Titanic szobalánya [La femme de chambre du Titanic, 1997]

A titkok kulcsa [The Skeleton Key, 2005]

A titkos ablak [Secret Window, 2004]

A tolmács [The Interpreter, 2005]

A turné [1993]

A vágy titokzatos tárgya [Cet obscur objet du désir, 1977]

A világ második legjobb gitárosa [Sweet and Lowdown, 1999]

A világ végéig [Bis ans Ende der Welt, 1991]

A zongoratanárnő [La pianiste, 2001]

A zongorista [The Pianist, 2002]

Adaptáció [Adaptation, 2002]

Adásunkat megszakítjuk [Dai si gin, 2004]

Agyament Harry [Deconstructing Harry, 1997]

Aki önmaga legnagyobb ellenfele volt [2005]

Álmatlanság [Insomnia, 2002]

Amélie csodálatos élete [Le fabuleux destin d’Amélie Poulain, 2001]

Amerikai szépség [American Beauty, 1999]

Anarchisták [2001]

Angyalok és rovarok [Angels and Insects, 1995]

Angyalok városa [City of Angels, 1998]

Angyalok, végállomás [Loin, 2001]

Anna és a király [Anna and the King, 1999]

Anna filmje [1993]

Anyád!... a szúnyogok [2000]

Anyegin [Onegin, 1999]

Aranyhere [Huevos de oro, 1993]

Aranykalyiba [2003]

Aranypolgár [Citizen Kane, 1941]

Arcok [Faces, 1968]

Arizónai álmodozók [Arizona Dream, 1993]

Árnyék a havon [1992]

Árnyékország [Shadowlands, 1993]

Ártatlan gyönyör [La lectrice, 1988]

Aviátor [The Aviator, 2004]

Az a csodálatos spliti éjszaka [Ta divna Splitska noc, 2004]

Az alagút [Der Tunnel, 2001]

Az alkimista és a szűz [1999]

Az angol beteg [The English Patient, 1996]

Az angol, aki dombra ment fel, de hegyről jött le [The Englishman Who Went Up a Hill But Came Down a Mountain, 1995]

Az átok [The Haunting, 1999]

Az élet szép [La vita è bella, 1997]

Az ember, aki ott se volt [The Man Who Wasn’t There, 2001]

Az erőszak vége [The End of Violence, 1997]

Az obsitos [1917]

Az óceánjáró zongorista legendája [La leggenda del pianista sull’oceano, 1998]

Az operaház fantomja [The Phantom of the Opera, 1989]

Az órák [The Hours, 2002]

Az örökkévalóság és egy nap [Mia aioniotita kai mia mera, 1998]

Az ősz meséje [Conte d’automne, 1998]

Az ötödik elem [Le cinquième élément, 1997]

Az utolsó blues [2002]

Az utolsó dobás [Snake Eyes, 1998]

Az utolsó éjjel [The 25th Hour, 2002]

Az utolsó hárem [Harem Suare, 1999]

Bábok [Dolls, 2002]

Bánk bán [2002]

Baran [Baran, 2001]

Barnie apró bosszúságai [Barnie et ses petites contrariétés, 2001]

Berlin fölött az ég [Der Himmel über Berlin, 1987]

Beszélj hozzá! [Hable con ella, 2002]

Bin-jip – Lopakodó lelkek [Bin-jip, 2004]

Birtokviszony [The Safety of Objects, 2001]

Boldog születésnapot! [2003]

Bolond Henry [Henry Fool, 1997]

Bolondok éneke [2003]

Bolse Vita [1996]

Bonbon, a kutya [El perro, 2004]

Bridget Jones naplója [Bridget Jones’s Diary, 2001]

Brigantik [Brigands, chapitre VII, 1996]

Buena Vista Social Club [Buena Vista Social Club, 1998]

Bűvös vadász [1994]

Carla új élete [The Other Sister, 1999]

Carrington - A festőnő szerelmei [Carrington, 1995]

Chicago [Chicago, 2002]

Chico [2001]

Cigányok ideje [Dom za vesanje, 1988]

Csajok [1996]

Csak Ön után [Après vous..., 2003]

Csalóka napfény [Utomlennije szolncem, 1994]

Csapd le csacsi [1992]

Csinibaba [1997]

Csocsó [2001]

Csodálatos Júlia [Being Julia, 2004]

Csungking expressz [Chongqing senlin, 1994]

D’ Artagnan lánya [La fille de d’Artagnan, 1994]

Dalok a második emeletről [Sånger från andra våningen, 2000]

Dealer [2004]

Démoni csapda [The Gingerbread Man, 1998]

Dermedt szív [Un coeur en hiver, 1992]

Dick Tracy [Dick Tracy, 1990]

Dogville – A menedék [Dogville, 2003]

„drágim” [2005]

Ébrenjárók [2002]

Édes álmok [Skagerrak, 2003]

Édes Emma, drága Böbe [1992]

Egy apáca szerelme [Storia di una capinera, 1993]

Egy csodálatos elme [A Beautiful Mind, 2001]

Egy francia nő [Une femme française, 1995]

Egy hét Pesten és Budán [2003]

Egy hölgy arcképe [The Portrait of a Lady, 1996]

Egy hölgy és a herceg [L’anglaise et le duc, 2001]

Egy kapcsolat vége [The End of the Affair, 1999]

Egy mukkot se! [Muxmäuschenstill, 2004]

Egy szobalány naplója [Le journal d’une femme de chambre, 1964]  

Egy tél az Isten háta mögött [1999]

Egyszer volt az Uránia [2002]

Egyszerű emberek [Simple Men, 1992]

Éjjel-nappal fiatalok [Late Night Shopping, 2001]

Éjszaka a Földön [Night on Earth, 1991]

Éjszakám Maudnál [Ma nuit chez Maud, 1969]

Élet, amiről az angyalok álmodnak [La vie revée des anges, 1998]

Eleven hús [Carne trémula, 1997]

Elizabeth [Elizabeth, 1998]

Előre! [2002]

Elveszett jelentés [Lost in Translation, 2003]

Ember a Holdon [Man on the Moon, 1999]

Erin Bronckovich – Zűrös természet [Erin Bronckovich, 2000]

Értelem és érzelem [Sense and Sensibility, 1995]

Érzékek iskolája [1996]

És a nyolcadik napon [Le huitième jour, 1996]

Esküvő monszun idején [Monsoon Wedding, 2001]

Eső előtt [Before the Rain, 1994]

Eső után [2002]

Esti Kornél csodálatos utazása [1995] 130.

Északföld

Észvesztő [Girl, Interrupted, 1999]

Ez a szerelem [Cet amour-là, 2001]

Fallal szemben [Gegen die Wand, 2004]

Fargo [Fargo, 1996]

Farkasok szövetsége [Le pacte des loups, 2001]

Fehér Galamb [2005]

Fekete kefe [2005]

Féktelenül 2.: Teljes gőzzel [Speed 2: Cruise Control, 1997]

Felejtsd el Párizst! [Forget Paris, 1995]

Felix és Rose [Décalage horaire, 2002]

Fényérzékeny történet [1994]

Feri és az édes élet [2001]

Flört [Flirt, 1995]

Franciska vasárnapjai [1997]

Frida [Frida, 2002]

Fújhatjuk! [Brassed Off, 1996]

Füst [Smoke, 1995]

Glamour [2000]

Good Will Hunting [Good Will Hunting, 1997]

Gótika, avagy a szellem éjszakája [Gothic, 1986]

Gyerekgyilkosságok [1993]

Gyorsbüfék, gyors nők [Fast Food, Fast Women, 2000]

Hadszíntér [The War Zone, 1999]

Haggyállógva Vászka [1996]

Hamlet [Hamlet, 1990]

Harley Davidson és a Marlboro man [Harley Davidson and the Marlboro Man, 1991]

Három szín [Trois couleurs: Bleu, 1993; Rouge, 1994; Blanc, 1994] 

Harry Potter és a bölcsek köve [Harry Potter and the Sorcerer’s Stone, 2001]

Harry, a barát, aki jót akar neked [Harry, un ami qui vous veut du bien,2000]

Határontúl

Ház a ködben [House of Sand and Fog, 2003]

Hervadó virágok [Broken Flowers, 2005]

Hideghegy [Cold Mountain, 2003]

Hídember [2002]

Hilary és Jackie [Hilary and Jackie, 1998]

Hippolyt [1999]

Hogy szeretsz? [Elsker dig for evigt, 2002]

Hogyan verekedett meg Jappe és Do Escobar után a világ [1974]

Holtak útja [Bringing Out the Dead, 1999]

Holly Woody történet [Hollywood Ending, 2002]

Homok alatt [Sous le sable, 2000]

Hosszú alkony [1997]

Hosszú jegyesség [Un long dimanche de fiançailles, 2004]

Hotel Ruanda [Hotel Rwanda, 2004]

Hölgyek levendulában [Ladies in Lavender, 2004]

Hős [Ying xiong, 2002]

Hukkle [2002]

Huncutka [Curly Sue, 1991]

Ideglelés [The Blair Witch Project, 1999]

Iris [Iris, 2001]

Ismeretlen kód [Code inconnu: Récit incomplet de divers voyages, 2000]

Isten hátrafelé megy [1991]

Ivan Csonkin közkatona élete és különleges kalandjai [Zivot a neobycejna dobrodruzstvi vojaka Ivana Conkina, 1994]

Ízig-vérig Annie Mary [Very Annie Mary, 2001]

Jadviga párnája [2000]

Jane Eyre [Jane Eyre, 1996]

Jeanne d’Arc [Joan of Arc, 1999]

Jeruzsálem [1996]

József és testvérei [2004]

Jött egy busz... [2002]

Kabaré [Cabaret, 1972]

Kansas City [Kansas City, 1996]

Káosz [Ran, 1985]

Karambol [Crash, 1996]

Kávé és cigaretta [Coffee and Cigarettes, 2003]

Kék Duna keringő [1992]

Kelj fel, komám, ne aludjál! [2003]

Kényszerszünet [Intermission, 2003]

Két angol lány [Career Girls, 1997]

Ki a macska? [2004]

Kika [Kika, 1993]

Kill Bill [Kill Bill: Vol. 1, 2003]

Kísértések [2002]

Kísértetház [The House of the Spirits, 1993]

Kiskakukk [Kukuska, 2002]

Kisvárosi ünnep [Jour de fete, 1949]

Kisvilma - Az utolsó napló [2000]

Kívül tágasabb [Don’t Come Knocking, 2005]

Kolja [Kolja, 1996]

Kontroll [2003]

Kőtutaj [La balsa de piedra, 2002]

Központi pályaudvar [Central do Brasil, 1998]

Kundun [Kundun, 1997]

Kyrie [2004]  

Lamerica [Lamerica, 1994]

Lány a hídon [La fille sur le pont, 1999]

Leány gyöngy fülbevalóval [Girl with a Pearl Earring, 2003]

Lesz-e hó karácsonykor? [Y aura-t-il de la neige à Noël?, 1997]

Liam [Liam, 2000]

Lidércfény [Jude, 1996]

Lilja 4-ever [Lilja 4-ever, 2002]

Lisszaboni történet [Lisbon Story, 1994]

Little Voice [Little Voice, 1998]

Lottózsonglőrök [Waking Ned Devine, 1998]

Luna Papa [Luna Papa, 1999]

Macerás ügyek [2001]

Macska-jaj [Crna macka, beli macor, 1998]

Magdolna nővérek [The Magdalene Sisters, 2002]

Magyar rekviem [1990]

Magyar szépség [2003]

Maléna [2000]

Margot királyné [La reine Margot, 1994]

Marvin szobája [Marvin’s Room, 1996]

Másnap [2004]

Másvilág [Los otros, 2001]

Meghalsz újra! [Dead Again, 1991]

Megint tanú [1995]

Meglesni és megszeretni [Addicted to Love, 1997]

Megváltó szex [Sexo por compasión, 2000]

Melinda és Melinda [Melinda and Melinda, 2004]

Melodráma [1991]

Memento [Memento, 2000]

Méregzsák [The Snapper, 1993]

Messze [Uzak, 2002]

Mifune utolsó dala [Mifunes sidste sang, 1999]

Millió dolláros bébi [Million Dollar Baby, 2004]

Minden vagy semmi [All or Nothing, 2002]

Mióta Otar elment [Depuis qu’Otar est parti..., 2003]

Miss Daisy sofőrje [Driving Miss Daisy, 1989]

Mondvacsinált hős [Accidental Hero, 1992]

Montecarlo! [2004]

Moszkva tér [2001]

Mulholland Drive [Mulholland Dr., 2001]

Muriel esküvője [Muriel’s Wedding, 1994]

Mystery Train [Mystery Train, 1989]

Napok romjai [The Remains of the Day, 1993]

Napsugár sétány [Sonnenallee, 1999]

Narnia krónikái [The Chronicles of Narnia: The Lion, the Witch and the Wardrobe, 2005]

Négy esküvő és egy temetés [Four Weddings and a Funeral, 1994]

Néha a csajok is úgy vannak vele [Even Cowgirls Get the Blues, 1993]

Nekem lámpást adott kezembe az Úr Pesten [1999]

Nell, a remetelány [Nell, 1994]

Németország kilenc (új) nulla [Allemagne 90 neuf zéro, 1991]

Népesség Istentől, népesség embertől [2004]

Nyakunkon az élet [Reality Bites, 1994]

Nyitott ajtók [Porte aperte, 1990]

Nyomozás Krisztus holtteste után [L’inchiesta, 1986]

Odüsszeusz tekintete [To Vlemma tou Odyssea, 1995]

Oscar Wilde szerelmei [Wilde, 1997]

Otthonom, Idaho [My Own Private Idaho, 1991]

Ördögök [Les diables, 2002]

Ördögtérgye [2003]

Örökség [Arven, 2003]

Öt akadály [De fem benspænd, 2003]

Pacsirták cérnaszálon [Skrivánci na niti, 1990]

Palmetto [Palmetto, 1998]

Párizsi randevúk [Les rendez-vous de Paris, 1995]

Párnakönyv [The Pillow Book, 1996]

Passió [The Passion of the Christ, 2004]

Paszport [2001]

Patkánymese [Rat, 2000]

Pauline a strandon [Pauline à la plage, 1983]

Pearl Harbor [Pearl Harbor, 2001]

Pingvinek vándorlása [La marche de l’empereur, 2005]

Play Time [Play Time, 1967]

Polar Expressz [The Polar Express, 2004]

Ponyvalevél [Budbringeren, 1997]

Pop, csajok satöbbi [High Fidelity [2000]

Porcelánbaba [2005]

Presszó [1998]

Prospero könyvei [Prospero’s Books, 1991]

Puszta formalitás [Una pura formalità, 1994]

Rablóhal [Rumble Fish, 1983]

Rekviem egy álomért [Requiem for a Dream, 2000]

Rengeteg [2003]

Reszkessetek, betörők! 2.: Elveszve New Yorkban [Home Alone 2: Lost in New York, 1992]

Retúr [1997]

III. Richárd [Richard III, 1995]

Rizsporos intrikák [Ridicule, 1996]

Rokonok [2006]

Rossz nevelés [La mala educación, 2003]

Ryan közlegény megmentése [Saving Private Ryan, 1998]

Salemi boszorkányok [The Crucible, 1996]

Salon Kitty [Madam Kitty, 1976]

Sátántangó [1994]

Schindler listája [Schindler’s List, 1993]

Sebhelyek [Pregi, 2004]

Sejtjeink [2002]

Senkiföldje [1993]

Senkiföldje [No Man’s Land, 2001]

Simon mágus [1999]

Sok hűhó semmiért [Much Ado About Nothing, 1993]

Sorstalanság [2005] 

Sorstalanság werk [2005]

Sose halunk meg [1993]

Star Wars – A sith-ek bosszúja [Star Wars: Episode III – Revenge of the Sith, 2005]

Süti, nem süti [Small Time Crooks, 2000]

Swimming Pool [Swimming Pool, 2003]

Szahara [Sahara, 2005]

Szelek szárnyán [Bad ma ra khahad bord, 1999]

Szellemkutya [Ghost Dog: The Way of the Samurai, 1999]

Szembesítés [Taking Sides, 2001]

Szent Iván napja [2003]

Szentivánéji álom [A Midsummer Night’s Dream, 1999]

Szép napok [2002]

Szép remények [Great Expectations, 1998]

Szerelem-hal [Passion Fish, 1992]

Szerelemre hangolva [Fa yeung nin wa, 2000]

Szerelemtől sújtva [2003]

Szerelmes Shakespeare [Shakespeare in Love, 1998]

Szex és Lucía [Lucía y el sexo, 2001]

Szezon [2004]

Szibériai borbély [Szibirszkij cirjulnyik, 1998]

Sztálin menyasszonya [1991]

Születésnap [Festen, 1998]

Született gyilkosok [Natural Born Killers, 1994]

Tágra zárt szemek [Eyes Wide Shut, 1999]

Találkozás Vénusszal [Meeting Venus, 1991]

Tamara [2003]

Táncalak [2003]

Táncos a sötétben [Dancer in the Dark, 2000]

Tavasz, nyár, ősz, tél… és újra tavasz [Bom yeoreum gaeul gyeoul geurigo bom, 2003]

Távol és mégis közel [In weiter Ferne, so nah!, 1993]

Taxi, Madrid [Taxi, 1996]

Tea Mussolinivel [Tea with Mussolini, 1999]

Tébolyító zörejek a kék villa körül [Un bruit qui rend fou, 1995]

Tejút [La voie lactée, 1969]

Téli mese [Conte d’hiver, 1992]

Téli vendég [The Winter Guest, 1997]

Telitalálat [2003]

Teljes napfogyatkozás [Total Eclipse, 1995]

Temetetlen halott [2004]

Térj vissza hozzám! [Return to Me, 2000]

Terminál [The Terminal, 2004]

Tigris és Sárkány [Wo hu cang long, 2000]

Tiltott nő [La femme défendue, 1997]

Titkok és hazugságok [Secrets & Lies, 1996]

Titus [Titus, 1999]

Tíz perc [Ten Minutes Older: The Trumpet, 2002]

Torzók [2001]

Traffic [Traffic, 2000]

Trainspotting [Trainspotting, 1996]

Tristana [Tristana, 1970]

Trója [Troy, 2004]

Túl a felhőkön [Al di lá delle nuvole, 1995]

Túlélni Picassót [Surviving Picasso, 1996]

Új Eldorádó [2004]

Umca, Umca, Macska-zaj [Super 8 Stories, 2001]

Underground [Underground, 1995]

Uram, irgalmazz nékünk! [2002]

Utazások egy szerzetessel [2005]

Utolsó vacsora az Arabs Szürkénél [2001]

Utrius [1994]

Útvesztőben [Lost Highway, 1997]

Űrcowboyok [Space Cowboys, 2000]

Vagabond [2003]

Vakvágányok [2001]

Valami Amerika [2002]

Változások kora [Restoration, 1995]

Vasisten gyermekei [Gyetyi csugunnih bogov, 1993]

Vatel [Vatel, 2000]

Végelgyengülés [Asztenyicseszkij szindrom, 1989]

Végzet [Fatale, 1992]

Végzetes végjáték [The Luzhin Defence, 2000]

Vér és arany [Talaye sorgh, 2003]

Veszélyes vizeken [The River Wild, 1994]

Vigyázz a kendődre, Tatyjána! [Pidä huivista kiinni, Tatjana, 1994]

Világok arca: Baraka [Baraka, 1992]

Világok harca [War of the Worlds, 2005]

Világszám [2004]

Visszatérés [Vozvrascsenyije, 2003]

Vodka Lemon [Vodka Lemon, 2003]

Werckmeister harmóniák [Werckmeister Harmonies, 2000]

Werther és élete [1976]

Wilbur öngyilkos akar lenni [Wilbur Wants to Kill Himself, 2002]

Witman fiúk [1997]

Woyzeck [1994]

Z00 (Zé és két nulla) [A Zed & Two Noughts, 1985]

Zuhanás [Random Hearts, 1999]

Rendezők betűrendes mutatója

Adamson, Andrew

Akin, Fatih

Allen, Woody

Almási Tamás

Almodovár, Pedro

Altman, Robert

Amelio, Gianni

Amenábar, Alejandro

Andersson, Roy

Angelopoulos, Theodoros

Antal Nimród

Antonioni, Michelangelo

Apted, Michel

Aronofsky, Darren

Attenborough, Richard

August, Bille

Bacsó Péter

Balogh Béla

Barron, Steve

Bay, Michael

Beatty, Warren

Benigni, Roberto

Bereczki Csaba

Bereményi Géza

Beresford, Bruce

Bertucelli, Julie

Besson, Luc

Bier, Susanne

Birkin, Andrew

Bodó Viktor

Bódy Gábor

Boyle, Danny

Branagh, Kenneth

Brass, Tinto

Bujtor István

Buñuel, Louis

Campion, Jane

Cassavetes, John 

Ceylan, Nuri Bilge

Chéreau, Patrice

Chiche, Bruno

Coen, Ethan és Joel

Columbus, Chris

Coppola, Francis Ford

Coppola, Sofia

Cronenberg, David

Crowley, John

Crystalo, Billy

Cuarón, Alfonso

Czabán György

Csuhraj, Pavel

Daldry, Stephen

Damiani, Damiano

Dance, Charles

Dayan, Josée

De Bont, Jan

De Palma, Brian

Deák Krisztina

Deville, Michel

Dimitri de Clercq

Dominik Moll

Dunne, Griffin

Eastwood, Clint

Eisner, Breck

Enyedi Ildikó

Erdélyi Dániel

Erdőss Pál

Erice, Víctor

Eyre, Richard

Fassbinder, Rainer Werner

Fazekas Csaba

Fekete Ibolya

Fellini, Federico

Fiennes, Martha

Fischer Gábor

Fliegauf Bence (Benedek)

Fly, Per

Forman, Milos

Fosse, Bob

Frears, Stephen

Fricke, Ron

Füredi Zoltán

Gans, Christophe

Gárdos Péter

George, Terry

Gibson, Mel

Gilbert, Brian

Gilliam, Terry

Godard, Jean-Luc

Gorris, Marleen

Gothár Péter

Gödrös Frigyes

Greenaway, Peter

Grunwalsky Ferenc

Gyarmathy Lívia

Haas, Philip

Hajdu Szabolcs

Hampton, Christopher

Haneke, Michael

Hanson, Curtis

Harel, Philippe

Hartley, Hal

Hausmann, Leander

Herek, Stephen

Herendi Gábor

Herman, Mark

Herzog, Werner

Hoffman, Michael

Hogan, Paul J. 

Holland, Agnieszka

Horváth Putyi, Dr.

Howard, Ron

Howitt, Peter

Hughes, John

Hunt, Bonnie

Hytner, Nicholas

Iglódi István

Ivory, James

Jackson, Peter

Jacquet, Luc

Jancsó Miklós

Janisch Attila

Jarmusch, Jim

Jeles András

Jeunet, Jean-Pierre

Joffé, Roland

Jones, Kirk

Jonze, Spike

Jordan, Neil

Joszeliani, Otar

Kabay Barna

Káel Csaba

Kaige, Chen

Kamondi Zoltán

Kapur, Shekhar

Kardos Sándor

Kaurismäki, Aki

Khudojnazarov, Bakhtyar

Kiarostami, Abbas

Ki-duk, Kim

Kieslowski, Krzysztof

Kitano, Takeshi

Kocsis Tibor

Koepp, David

Kollek, Amos

Koltai Lajos

Koltai Róbert

Kragh-Jacobsen, Søren

Kubrick, Stanley

Kurosawa, Akira

Kusturica, Emir

Lakatos Róbert

Leconte, Patrice

Lee, Ang

Lee, Spike

Leigh, Mike

Leth, Jørgen

Little, Dwight H.

Loncraine, Richard

Lucas, George

Luna, Bigas

Lynch, David

Madden, John

Maguire, Sharon

Majidi, Majid

Makk Károly

Malle, Louise

Mañá, Laura

Mancsevszki, Milko

Mangold, James

Marshall, Garry

Marshall, Rob

Máthé Tibor

McTiernan, John

Medem, Julio

Medgyesi Gabriella

Mendes, Sam

Menzel, Jiří

Meskó Zsolt

Mészáros Márta

Mészáros Péter

Metzstein, Saul

Mihalkov, Nyikita

Miklauzic Bence

Minghella, Anthony

Mittermeier, Marcus

Molnár György

Monger, Christopher

Moodysson, Lukas

Muhi Klára

Mullan, Peter

Mundruczó Kornél

Muratova, Kira

Myrick, Daniel

V. Nagy Attila

Nair, Mira

Newell, Mike

Nolan, Christopher

Noyce, Phillip

Ostojic, Arsen A.

Ozon, François

Özpetek, Ferzan

Pacskovszky József

Palásthy György

Pálfi György

Panahi, Jafar

Pásztory M. Miklós

Perelman, Vadim

Petersen, Wolfgang

Piekorz, Magdalena

Polanski, Roman

Pollack, Sydney

Richter, Roland Suso

Rickman, Alan

Robbe-Grillet, Alain

Rogozskin, Alexander

Rohmer, Eric

Roth, Tim

Ruggia, Christophe

Ruiz, Raoul

Russell, Ken

Saleem, Hiner

Salles, Walter

Salvadori, Pierre

Sampedro, Ramon

Sánchez, Eduardo

Sas Tamás

Saura, Carlos

Sautet, Claude

Sayles, John

Scherfig, Lone

Schilling Árpád

Schlöndorff, Volker

Scorsese, Martin

Silberling, Brad

Simó Sándor

Sletaune, Pal

Sluizer, George

Soderberg, Steven

Softley, Iain

Sólyom András

Sopsits Árpád

Sorin, Carlos

Spielberg, Steven

Stiller, Ben

Stone, Oliver

Sugarman, Sara

Sverák, Jan

Szabados László

Szabó Ferenc

Szabó Ildikó

Szabó Illés

Szabó István

Szakály István

Szász János

Szomjas György

Tanos Miklós

Tanovic, Danis

Tarantino, Quentin

Tarr Béla

Tati, Jacques

Tavernier, Bertrand

Taymor, Julie

Téchiné, André

Tennant, Andy

Thompson, Danièle

Tímár Péter

To, Johnnie

Todd Field

Togay, Can

Tornatore, Giuseppe

Tóth Tamás

Török Ferenc

Trier, Lars von

Troche, Rose

Trousdale, Garry

Tucker, Anand

Turteltaub, Jon

Tykwer, Tom

Van Dormael, Jaco

Van Sant, Gus

Veysset, Sandrine

Vinterberg, Thomas

Vranik Roland

Wang, Wayne

Wargnier, Régis

Webber, Peter

Welles, Orson

Wenders, Wim

Wincer, Simon

Winterbottom, Michael

Wise, Kirk

Wong Kar-wai

Xantus Gábor

Xantus János

Zaks, Jerry

Zeffirelli, Franco

Zemeckis, Robert

Zhang Yimou

Zoltán János Péter

Zonca, Erick

Zvjagincev, Andrej

Zsigmond Dezső