Zeller Gyula — Koltai Zoltán

Pénzügyi alapismeretek

Munkafüzet

Virágmandula Kft.

Pécs, 2014

Jelen elektronikus könyv a Pécsi Tudományegyetem

Felnőttképzési és Emberi Erőforrás Fejlesztési Karának

gondozásában 2014-ben megjelent kötet változatlan kiadása

Kiadja a Virágmandula Kft.

Felelős kiadó: a kft. ügyvezetője

www.digitalpaper.hu

A könyv megjelenését támogatta:

epub ISBN 978-615-5339-84-4

Digitális szerkesztés: Virágmandula Kft.

© Zeller Gyula, Koltai Zoltán

© Virágmandula Kft.

Tartalom

Bevezetés

1) A pénzügyi közvetítőrendszer

2) A befektetési döntések jelentősége és folyamata

3) A hozam mérésének alapvető kérdései

4) Az értékpapírok fogalma és csoportosítása

5) Az értékpapírok piacai, az értéktőzsde

6) A hitelintézetek működése

7) A pénz fogalmi meghatározásának nehézségei

8) A központi bankok, a Magyar Nemzeti Bank szerepe a pénzügyi rendszerben

 Bevezetés

A „Pénzügyi alapismeretek mindenkinek” című tankönyvhöz kapcsolódó munkafüzet kettős célt szolgál. Egyrészt ahhoz szeretnénk segítséget nyújtani az olvasóknak, hogy a tankönyvben szereplő témakörök megismerését követően a tesztfeladatok megoldásával elmélyíthessék tudásukat. Másrészt a munkafüzet elkészítésével az is célunk volt, hogy az oktatóknak, pedagógusoknak feladattípusokat biztosítsunk a diákok ismereteinek ellenőrzéséhez.

Minden fejezethez összeállítottunk igaz/hamis állításokat, kigyűjtöttük a legfontosabbnak gondolt alapfogalmakat, kifejezéseket, melyek definíciók, számítási példák és feleletválasztós kérdések formájában szerepelnek a könyvben.

A pénzügyi közvetítőrendszer

Igaz/hamis állítások

1.)    A pénzügyi befektetések reáliákkal (fizikai befektetésekkel) szembeni egyik előnye, hogy jobban oszthatók, azaz jobban diverzifikálhatók.

2.)    A pénzügyi befektetések jó diverzifikálhatósága azt eredményezi, hogy ugyanaz a vagyon több eszközbe fektetve biztosabban megőrizhetővé válik.

3.)    A kisebb tranzakciós költségnek köszönhetően a pénzügyi befektetések gyorsabban és kisebb költséggel alakíthatók át, mint a reáliák (fizikai befektetések).

4.)    A pénzügyi befektetések reáliákkal (fizikai befektetésekkel) szembeni hátránya, hogy nehezebben tárolhatók és őrizhetők.

5.)    A pénzügyi eszközök többségét ma már elektronikusan tárolják és továbbítják.

6.)    A pénzügyi befektetések esetében sosem megkerülhető a közvetlen részvétel a vagyon működtetésében.

7.)    A pénzügyi befektetések nagy választékának köszönhetően a kockázatvállalás és hozamok terén minden befektetőtípus megtalálhatja az igényeinek legjobban megfelelő eszközt.

8.)    A gazdaság deficites egységei azok, akik többet költenek el egy adott időszakban beruházásra vagy fogyasztásra, mint az ugyanazon időszakban realizált jövedelmük.

9.)    A gazdaság szufficites egységei azok, akik többet költenek el egy adott időszakban beruházásra vagy fogyasztásra, mint az ugyanazon időszakban realizált jövedelmük.

10.)A gazdaságban a megtakarítók bevételi többlettel, más néven szufficittel rendelkeznek.

11.)A gazdaságban a megtakarítók bevételi többlettel, más néven deficittel rendelkeznek.

12.)A pénzügyi eszközök tulajdonképpen kötelezvények, amelyeket a gazdaság deficites egységei bocsátanak ki.

13.)A pénzügyi eszközök tulajdonképpen kötelezvények, amelyeket a gazdaság szufficites egységei bocsátanak ki.

14.)A modern gazdaságban a háztartások általában nettó megtakarítási pozícióban vannak.

15.)A modern gazdaságban a háztartások költségvetése többnyire deficites.

16.)A modern államok költségvetése többnyire deficites, azaz költségvetési hiánnyal küzd.

17.)A modern államok költségvetése többnyire szufficites, azaz költségvetési többlettel bír.

18.)A vállalkozások sokkal nagyobb változékonysággal lehetnek deficitesek és szufficitesek, mint a két másik szereplő (háztartások, állam).

19.)A gazdasági fellendülés időszakának kezdetén a vállalkozások jelentős része deficitessé válik, hiszen a nekirugaszkodásukhoz szükségszerűen kapcsolódó beruházások finanszírozásához rendszerint külső finanszírozó igénybevételére kényszerülnek.

20.)A gazdasági fellendülés időszakának kezdetén a vállalkozások jelentős része szufficitessé válik, hiszen a nekirugaszkodásukhoz szükségszerűen kapcsolódó beruházások finanszírozásához rendszerint külső finanszírozó igénybevételére kényszerülnek.

Megoldások:

1. igaz, 2. igaz, 3. igaz, 4. hamis, 5. igaz, 6. hamis, 7. igaz, 8. igaz, 9. hamis, 10. igaz, 11. hamis, 12. igaz, 13. hamis, 14. igaz, 15. hamis, 16. igaz, 17. hamis, 18. igaz, 19. igaz, 20. hamis,

Alapfogalmak meghatározása

1.)    Kérem, határozza meg a pénzügyi eszközök fogalmát! (Pénzügyi eszközöknek olyan dolgokat nevezünk, amelyek csak más eszközökön keresztül, azok közbeiktatásával válthatók élvezhető javakra. A pénzügyi eszközök tulajdonképpen kötelezvények, amelyeket a gazdaság deficites egységei bocsátanak ki.)

2.)    A pénzügyi befektetések a reáliákkal szemben több előnnyel rendelkeznek. Kérem, soroljon fel ezek közül legalább hármat!

− jobban oszthatók, azaz jobban diverzifikálhatók - így ugyanaz a vagyon több eszközbe fektetve biztosabban megőrizhető;

− kisebb tranzakciós költséggel adhatók és vehetők - az ilyen vagyon gyorsabban és kisebb költséggel alakítható át;

− könnyebben tárolhatók és őrizhetők – mivel a pénzügyi eszközök többségét ma már elektronikusan tárolják és továbbítják;

− elkerülhető a közvetlen részvétel a vagyon működtetésében – a befektetések hozzáértést kívánó menedzselését professzionális szakemberek végzik;

− nagyobb a választék a kockázatvállalás és a hozamok terén – ezáltal minden befektetőtípus megtalálhatja az igényeinek leginkább megfelelő eszközt.

3.)    Hogyan tudná röviden összefoglalni a pénzügyi szektor feladatát? (A megtakarítók és a megtakarítások végső felhasználói közötti közvetítés és pénzügyi eszközök teremtése.)

4.)    Kiket sorolunk a gazdaság deficites szereplői közé? (Azokat, akik többet költenek el egy adott időszakban beruházásra vagy fogyasztásra, mint az ugyanazon időszakban realizált jövedelmük. Ők a gazdaságban a megtakarítások végső felhasználói.)

5.)    Milyen két nagy csoportra oszthatók a gazdaság szereplői pénzügyi szempontból? (Azokéra, akiknek éppen van pénzük és azokéra, akiknek éppen nincs. Az első csoport tagjainak folyó bevételei meghaladják folyó kiadásaikat és/vagy fizikai beruházásaikat, tehát ők bevételi többlettel, más néven szufficittel rendelkeznek. Ők a gazdaságban a megtakarítók. A második csoport tagjai folyó bevételeiknél nagyobb összeget költenek fogyasztásra és/vagy beruházásra, ezért ők kiadási többlettel rendelkeznek, más néven deficitesek. Ők a gazdaságban a megtakarítások végső felhasználói.)

6.)    Mikor van egy gazdasági szereplő pénzügyi mérlege egyensúlytalanságban? (Akár bevételi, akár kiadási többlettel rendelkezik egy gazdasági szereplő, pénzügyi mérlege egyensúlytalanságot mutat.)

7.)    Hogyan tudná meghatározni a pénzügyi egyensúly fogalmát? (A pénzügyi egyensúly abban az esetben jön létre, ha egy adott időszakban a bevételek és a kiadások azonos nagyságúak lesznek, vagyis ha a folyó bevétel = folyó kiadás egyenlőség teljesül.)

8.)    Milyen lehetséges megoldásokat ismer a pénzügyi egyensúly megteremtésére a gazdaság deficites egységeinél?

A pénzügyi egyensúly a gazdaság deficites egységeinél (folyó bevétel < folyó kiadás) három cselekvési alternatíva révén érhető el:

− csökkentik a kiadásaikat, azaz kevesebbet költenek fogyasztásra, illetve beruházásra,

− az előző életszakaszukban vásárolt és mások által kibocsátott kötelezettségvállalásokat (kötelezvényeket vagy értékpapírokat) eladják,

− a pénzhiánnyal számoló gazdasági szereplő átmeneti időre vagy örökbe pénzt fogad el a gazdaság valamely szereplőjétől, amit technikailag egy önmagára szóló kötelezettségvállalás (kötelezvény, értékpapír) kibocsátásával bonyolít le.

9.)    Melyek a lehetséges megoldások a szufficites gazdasági szereplők esetében az egyensúlyteremtésre?

A szufficites gazdasági aktorok (folyó bevétel>folyó kiadás) egyensúlyteremtési alternatíváit három csoportba sorolhatjuk:

− a fogyasztási és egyéb kiadások növelése,

− azoknak a kötelezettségvállalásoknak (saját kötelezvényeknek) a visszavásárlása, amelyeket valamely előző, deficites életciklus szakaszukban bocsátottak ki,

− a mások által kibocsátott kötelezvények (kötelezettségvállalást megtestesítő eszközök, értékpapírok) megvásárlása.

10.)Mivel indokolható, hogy a vállalkozások sokkal nagyobb változékonysággal lehetnek deficitesek és szufficitesek, mint a háztartások vagy az államok? (A vállalkozások a gazdaság általános és ágazatuk specifikus jelenlegi és várható helyzetének megítélése alapján döntenek arról, hogy milyen magatartást tanúsítanak. A gazdasági fellendülés időszakának kezdetén a vállalkozások jelentős része deficitessé válik, hiszen nekirugaszkodásuk rendszerint új technológiák alkalmazásával jár és az ehhez szükségszerűen kapcsolódó beruházások finanszírozásához rendszerint külső finanszírozó igénybevételére kényszerülnek. A gazdasági fellendülés kifulladásakor, a gazdasági ciklusok csúcsa előtt a vállalkozások jelentős része szufficitessé válhat, hiszen nem talál a bevételek elköltésére érdemes piaci és ebből következően beruházási lehetőségeket.)

Feleletválasztós kérdések

1.)    Mely állítások érvényesek a gazdaság szufficites szereplőire?

a.)            folyó bevételeik meghaladják folyó kiadásaikat és/vagy fizikai beruházásaikat (bevételi többlettel rendelkeznek),

b.)            folyó bevételeiknél nagyobb összeget költenek fogyasztásra és/vagy beruházásra (kiadási többlettel rendelkeznek),

c.)             ők a gazdaságban a megtakarítók,

d.)            ők a gazdaságban a megtakarítások végső felhasználói.

(helyes válasz: a, c)

2.)    Mely állítások érvényesek a gazdaság deficites szereplőire?

a.)            folyó bevételeik meghaladják folyó kiadásaikat és/vagy fizikai beruházásaikat (bevételi többlettel rendelkeznek),

b.)            folyó bevételeiknél nagyobb összeget költenek fogyasztásra és/vagy beruházásra (kiadási többlettel rendelkeznek),

c.)             ők a gazdaságban a megtakarítók,

d.)            ők a gazdaságban a megtakarítások végső felhasználói.

(helyes válasz: b, d)

3.)    A gazdaság deficites egységeinél milyen módon érhető el a pénzügyi egyensúly?

a.)            csökkentik a kiadásaikat,

b.)            növelik a kiadásaikat,

c.)             átmeneti időre vagy örökbe pénzt fogadnak el a gazdaság más szereplőitől,

d.)            mások által kibocsátott kötelezvényeket vásárolnak meg.

(helyes válasz: a, c)

4.)    A gazdaság szufficites egységeinél milyen módon érhető el a pénzügyi egyensúly?

a.)            csökkentik a kiadásaikat,

b.)            növelik a kiadásaikat,

c.)             átmeneti időre vagy örökbe pénzt fogadnak el a gazdaság más szereplőitől,

d.)            mások által kibocsátott kötelezvényeket vásárolnak meg.

(helyes válasz: b, d)

5.)    Melyik gazdasági szereplőre jellemző a leginkább a szufficites állapot?

a.)            háztartások,

b.)            vállalkozások,

c.)             az állam,

d.)            a külföld.

(helyes válasz: a)