Berke / Kiss

Kommentár
a munka törvénykönyvéhez

Kiadja a

Wolters Kluwer Kft.

Budapest, 2014

1117 Budapest, Prielle Kornélia u. 21–35.

Telefon: (40) 464-565, +36 (1) 464-5656

Fax: +36 (1) 464-5657

E-mail: info@wolterskluwer.hu

Internet: www.wolterskluwer.hu

Felelős vezető: Tóth Gábor, a Wolters Kluwer Kft. ügyvezetője

Kiadásért felelős: Gócza Éva

A kiadványok szerkesztéséért felelős: dr. Szabó Marianna

Felelős szerkesztő: Ronga Éva

Műszaki kiemelt főmunkatárs: Schuller Krisztina

Műszaki szerkesztők: Kerek Imréné, Szász Zoltán

Fedélterv és tördelés: Wolters Kluwer Kft. DTP-csoport

ISBN 978 963 295 416 5

Termékkód: YEB1528

Kiadványaink megtekinthetőek és megvásárolhatóak szakkönyvesboltunkban a Kiadó címén,

továbbá a www.complex.hu portálon.

Minden jog fenntartva, beleértve a sokszorosítás és a mű bővített, illetve rövidített változatának kiadási jogát is.

A Kiadó írásbeli hozzájárulása nélkül sem a teljes mű, sem annak bármely része semmiféle formában (fotokópia, mikrofilm vagy más hordozó) nem sokszorosítható.

Berke / Kiss

Kommentár
a munka törvénykönyvéhez

Kommentár a munka törvénykönyvéről szóló 2012. évi I. törvényhez

Wolters Kluwer • Budapest, 2014

Szerzők

dr. Bankó Zoltán

dr. Berke Gyula

dr. Kajtár Edit

prof. dr. Kiss György

dr. Kovács Erika

Kézirat lezárva: 2014. július 1.

Második, átdolgozott kiadás

© dr. Bankó Zoltán, dr. Berke Gyula, dr. Kajtár Edit, prof. dr. Kiss György, dr. Kovács Erika, Budapest, 2012, 2014

© Wolters Kluwer Kft., Budapest, 2012, 2014

A Wolters Kluwer Kft. az 1795-ben alapított

Magyar Könyvkiadók és Könyvterjesztők Egyesülésének a tagja.

RÖVIDÍTÉSEK JEGYZÉKE

95. számú Egyezmény

a munkabér védelméről szóló, a Nemzetközi Munkaügyi Konferencia 1949. évi 32. ülésszakán elfogadott 95. számú Egyezmény

1992-es Mt.

1992. évi XXII. törvény a Munka Törvénykönyvéről

1978-as Btk.

1978. évi IV. törvény a Büntető Törvénykönyvről

1959-es Ptk.

1959. évi IV. törvény a Polgári Törvénykönyvről

Áht.

2011. évi CXCV. törvény az államháztartásról

Alaptörvény

Magyarország Alaptörvénye (2011. április 25.)

ÁPB

ágazati párbeszéd bizottság

Ápbtv.

2009. évi LXXIV. törvény az ágazati párbeszéd bizottságokról és a középszintű szociális párbeszéd egyes kérdéseiről

Art.

2003. évi XCII. törvény az adózás rendjéről

Btk.

2012. évi C. törvény a Büntető Törvénykönyvről

Csztv.

2011. évi CLXXV. törvény az egyesülési jogról, a közhasznú jogállásról, valamint a civil szervezetek működéséről és támogatásáról

Ctv.

2006. évi V. törvény a cégnyilvánosságról, a bírósági cégeljárásról és a végelszámolásról

Cstv.

1991. évi XLIX. törvény a csődeljárásról és a felszámolási eljárásról

Ebt.

2003. évi CXXV. törvény az egyenlő bánásmódról és az esélyegyenlőség előmozdításáról

Ebtv.

1997. évi LXXXIII. törvény a kötelező egészségbiztosítás ellátásairól

Egyezmény

a Fogyatékossággal élő személyek jogairól szóló egyezmény és az ahhoz kapcsolódó Fakultatív Jegyzőkönyv kihirdetéséről szóló 2007. évi XCII. törvény

Elektronikus kereskedelemről szóló irányelv

az Európai Parlament és a Tanács 2000/31/EK (2000. június 8.) irányelve a belső piacon az információs társadalommal összefüggő szolgáltatások, különösen az elektronikus kereskedelem egyes jogi vonatkozásairól

Eütv.

1997. évi CLIV. törvény az egészségügyről

FEOR

Foglalkozások Egységes Osztályozási Rendszere

Flt.

1991. évi IV. törvény a foglalkoztatás elősegítéséről és a munkanélküliek ellátásáról

Gt.

2006. évi IV. törvény a gazdasági társaságokról

ILO

Nemzetközi Munkaügyi Szervezet

Info tv.

2011. évi CXII. törvény az információs önrendelkezési jogról és az információszabadságról

Jat.

2010. évi CXXX. törvény a jogalkotásról

Ket.

2011. évi CXII. törvény a közigazgatási hatósági eljárás és szolgáltatás általános szabályairól

Kjt.

1992. évi XXXIII. törvény a közalkalmazottak jogállásáról

Közv. tv.

2002. évi LV. törvény a közvetítői tevékenységről

Kttv.

2011. évi CXCIX. törvény a közszolgálati tisztviselőkről

Ktv.

1992. évi XXIII. törvény köztisztviselők jogállásáról

Met.

1996. évi LXXV. törvény a munkaügyi ellenőrzésről

MKDSZ

Munkaügyi Közvetítői és Döntőbírói Szolgálat

Mt.

2012. évi I. törvény a munka törvénykönyvéről

Mth.

2012. évi LXXXVI. törvény a munka törvénykönyvéről szóló 2012. évi I. törvény hatálybalépésével összefüggő átmeneti rendelkezésekről és törvénymódosításokról

Munkavéd tv.

1993. évi XCIII. törvény a munkavédelemről

NAIH

Nemzeti Adatvédelmi és Információszabadság Hatóság

Nmtvr.

1979. évi 13. törvényerejű rendelet a nemzetközi magánjogról

OBH

Országos Bírósági Hivatal

OBT

Országos Bírói Tanács

OVSZ

Országos Vérellátó Szolgálat

Pp.

1952. évi III. törvény a polgári perrendtartásról

Ptv.

2012. évi CLIX. törvény a postai szolgáltatásokról

Ptk.

2013. évi V. törvény a Polgári Törvénykönyvről

Róma I.

az Európai Parlament és a Tanács 593/2008/EK (2008. június 17.) rendelete a szerződéses kötelezettségekre alkalmazandó jogról

Róma II.

az Európai Parlament és a Tanács 864/2007/EK (2007. július 11.) rendelete a szerződésen kívüli kötelmi viszonyokra alkalmazandó jogról

Római Egyezmény  

az Európai Közösségek tagállamai között létrejött, a szerződéses kötelmekre alkalmazandó jogról szóló, 1980. június 19. napján Rómában aláírt egyezmény

Tbj.

1997. évi LXXX. törvény a társadalombiztosítás ellátásaira és a magánnyugdíjra jogosultakról, valamint e szolgáltatások fedezetéről

Ttv.

1996. évi XXXI. törvény a tűz elleni védekezésről, a műszaki mentésről és a tűzoltóságról

Tptv.

1996. évi LVII. törvény a tisztességtelen piaci magatartás és a versenykorlátozás tilalmáról

Vht.

1994. évi LIII. törvény a bírósági végrehajtásról

2012. ÉVI I. TÖRVÉNY A MUNKA TÖRVÉNYKÖNYVÉRŐL

ELSŐ RÉSZ

ÁLTALÁNOS RENDELKEZÉSEK

I. fejezet

BEVEZETŐ RENDELKEZÉSEK

1. A törvény célja

1. § E törvény a tisztességes foglalkoztatás alapvető szabályait állapítja meg a vállalkozás és a munkavállalás szabadságának elve szerint, tekintettel a munkáltató és a munkavállaló gazdasági, valamint szociális érdekeire.

Az új Mt. a magyar jogrendben

A magyar jogalkotásban – noha a jogalkotásról szóló 2010. évi CXXX. törvény (a továbbiakban: Jat.) erre vonatkozó kifejezett rendelkezést nem tartalmaz – szokásossá vált, hogy a jogalkotó a jogszabályban [gyakran a Magyarország Alaptörvénye (2011. április 25.) (a továbbiakban: Alaptörvény) valamely rendelkezésére is utalva] megjelöli a jogalkotási célt, azokat az alapvető érdekeket és szempontokat, amelyek megvalósítását szolgálja a jogalkotói döntés. Erre rendszerint a törvények preambulumában kerül sor. A munka törvénykönyvéről szóló 2012. évi I. törvény (a továbbiakban: Mt.) ettől – és a Munka Törvénykönyvéről szóló 1992. évi XXII. törvénytől (a továbbiakban: 1992-es Mt.) is – eltérően, külön szabályhelyen foglalja össze a törvényalkotás célját.

Amint az Mt. Indokolása rámutat, az Alaptörvény kiemelt jelentőséget tulajdonít a munkán alapuló közösségnek, társadalomnak. Az Alaptörvény a NEMZETI HITVALLÁS részében azt rögzíti: „Valljuk, hogy a közösség erejének és minden ember becsületének alapja a munka, az emberi szellem teljesítménye.” Az Alapvetés M) cikk (1) bekezdése szerint „Magyarország gazdasága az értékteremtő munkán és a vállalkozás szabadságán alapszik”. Az Alaptörvény SZABADSÁG ÉS FELELŐSSÉG részében szintén szól a munka jelentőségéről. Ezt a jog és a kötelesség oldaláról is kinyilvánítja. Az előbbi értelmében a XII. cikk (1) bekezdése kimondja, hogy „Mindenkinek joga van a munka és a foglalkozás szabad megválasztásához, valamint a vállalkozáshoz.” Az utóbbi tekintetében: „Képességeinek és lehetőségeinek megfelelő munkavégzéssel mindenki köteles hozzájárulni a közösség gyarapodásához.” A munka és foglalkozás szabad megválasztása sajátos alapjog, amely – más alapjogokkal szemben – nem az állam tartózkodását, hanem érvényesülésének elősegítése érdekében tevőleges magatartását kívánja meg. Ezt fejezi ki az Alaptörvény XII. cikk (2) bekezdése is: „Magyarország törekszik megteremteni annak feltételeit, hogy minden munkaképes ember, aki dolgozni akar, dolgozhasson.” A vállalkozás joga – eltérően a munka és a foglalkozás szabad megválasztásának jogától – alapvetően gazdasági megfontolások miatt részesül védelemben. A vállalkozáshoz való jog ún. gazdasági alapjog.

A törvény célja az, hogy a tisztességes foglalkoztatás szabályait úgy állapítsa meg, hogy mindkét alapjog érvényesülését elősegítse. A törvény a „tisztességes foglalkoztatás” kifejezéssel a munkáltató oldalán fennálló követelményt fogalmaz meg. A tisztesség ebben az értelemben nem más, mint a másik fél érdekeinek figyelembevétele, amelynek a munkaviszony minden létszakában jelen kell lennie. Ez az általános követelmény a törvényben – ahol annak kiemelése szükséges – az egyes intézményeknél külön is megjelenik.

A rendelkezés elsősorban deklaratív természetű, normatív – a törvény hatálya alá tartozók jogait és kötelességeit megállapító közvetlen – tartalma nincs. Normativitása ebből kifolyólag a törvény rendelkezéseinek értelmezése körében jöhet(ne) szóba, ugyanakkor az Mt. 5. §-a önálló értelmezési alapelveket (szabályokat) tartalmaz, amelyek a jogalkalmazás számára irányadók.

Az Mt. általános indokolása is – több vonatkozásban – utal a jogalkotási célra. Említésre érdemes az a megállapítása, hogy az Mt. megalkotását a 2011 júniusában nyilvánosságra hozott „Széll Kálmán Terv” keretében készített „Magyar Munka Terv” irányozta elő, egyúttal meghatározta az új munkajogi szabályozás célkitűzéseit. Az Mt. 1. §-ában rögzített kettős érdekrendszerre utalva az általános indokolás megállapítja, hogy a fejlett piacgazdaságok foglalkoztatási szabályainak alakításában napjainkra két követelmény vált meghatározóvá, amelyekre – egyéb európai dokumentumok mellett – a Lisszaboni Stratégiára épülő ún. Zöld Könyv (COM/2006/708 final) mutatott rá. A Zöld Könyv a munkajog XXI. századi modernizálásával kapcsolatos kívánalmak megfogalmazására törekedett, illetve egyrészt a rugalmas foglalkoztatás megteremtésének, másrészt a munkavégzők szociális biztonsága fenntartásának érdekében szükséges jogalkotási lépésekre irányította a tagállamok figyelmét. Ez a szempont fokozottan jelenik meg az Mt.-nek a munkaviszony egyes típusaira vonatkozó szabályozása körében.

Az Mt. rendelkezései (különösen a 299. §) alapján rögzíthető, hogy a törvény céljai között az európai munkajogi normák átvétele is megjelenik, ám a törvény emellett figyelemmel van a Nemzetközi Munkaügyi Szervezet (a továbbiakban: ILO) keretében létrejött olyan egyezményekre is, amelyekhez Magyarország csatlakozott.

Noha az Mt. 1. §-a a munkáltató és a munkavállaló gazdasági és szociális érdekeire utal, a törvény hatálya az ún. kollektív munkajogi jogalanyokra is kiterjed. Szabályozási rendszerének alapvető célja e tekintetben az, hogy a legkevésbé korlátozza a felek ún. kollektív autonómiáját, azaz egymáshoz fűződő viszonyuk rendezését és a munkaviszonyok (kollektív szerződéses vagy üzemi megállapodásos) szabályozását (lásd különösen az Mt. 277. §-át).

Kapcsolódó jogi szabályozás

Alaptörvény

Jat.

Kapcsolódó európai uniós jogi szabályozás

Európai Gazdasági és Szociális Bizottság vélemény – Tárgy: „Zöld könyv – A munkajog korszerűsítése szembenézve a XXI. század kihívásaival”

[COM(2006) 708 final, (2007/C 175/17)]

2. A törvény hatálya

2. § (1) E törvény hatálya

a) a munkáltatóra,

b) a munkavállalóra,

c) a munkáltatói érdek-képviseleti szervezetre,

d) az üzemi tanácsra, valamint

e) a szakszervezetre

terjed ki.

(2) E törvény

a) XVI. fejezetét a kölcsönvevőre,

b) XVII. fejezetét az iskolaszövetkezet által nyújtott szolgáltatás jogosultjára

alkalmazni kell.

„Lapozz bele!” módban ezek az oldalak nem érhetőek el.

Kérjük, vásárolja meg a teljes elektronikus könyvet weboldalunkon.

This page is not available in preview mode.

Should you wish to access the complete text, please purchase the full version of this e-book at our webpage.