Katus László

EURÓPA TÖRTÉNETE

A KÖZÉPKORBAN

Virágmandula Kft./Kronosz Kiadó

Pécs, 2014

Jelen digitális könyv a Kronosz Kiadó gondozásában 2014-ben megjelent kötet változatlan kiadása.

www.digitalpaper.hu

A borítón Hans Memling Jelenetek a Passióból (1470 körül) című festménye látható

A mutatókat összeállította: Erőss Zsolt

Olvasószerkesztő: Radics Melinda

Korrektor: Wölfinger Kitti

A kötetben szereplő térképeket Erőss Zsolt és Nagy Béla készítette

A képeket válogatta: Katus László, Erőss Zsolt és Fedeles Tamás

Az illusztrációk szabad felhasználású forrásokból származnak

Kiadja a Virágmandula Kft.

Felelős kiadó: a kft. ügyvezetője

Pécs, 2014

epub ISBN 978 615 5339 61 5

© A térképek készítői

© Katus László

© Kronosz Kiadó

TARTALOM

KÖSZÖNETNYILVÁNÍTÁS

BEVEZETÉS

ELSŐ RÉSZ  EURÓPA SZÜLETÉSE:  A KORA KÖZÉPKOR

BEVEZETÉS

I. AZ ANTIK ÖRÖKSÉG

1. A Római Birodalom válsága és konszolidációja

2. A keresztény császárság

3. A Nyugatrómai Birodalom végnapjai

4. A késő római társadalom

5. Az antik kultúra továbbadása

II. A KERESZTÉNYSÉG ÉS AZ EGYHÁZ

1. A korai kereszténység

2. A birodalmi egyház

3. Egyház és állam viszonya

4. Az egyház szervezete

5. Az alapvető hittételek megfogalmazása

6. Az egyházatyák

7. A szerzetesség kezdetei

8. Nyugat-Európa kereszténnyé válik

III. A BARBÁROK

1. A kelták

2. A germánok

3. A hunok

4. A germán népvándorlás

5. Rómaiak és barbárok együttélése

6. A germán királyságok

IV. A FRANK BIRODALOM

1. A Frank Birodalom a Meroving királyok idején

2. A Karoling Birodalom

V. A KORA KÖZÉPKOR KULTÚRÁJA. A KAROLING-RENESZÁNSZ

1. Hanyatló kultúra

2. A Karoling-reneszánsz

3. A kora középkor irodalma

4. A kora középkor művészete

VI. ANGLIA A KORA KÖZÉPKORBAN

VII. AZ ISZLÁM ÉS AZ ARAB BIRODALOM

1. Az iszlám születése

2. Az arab birodalom

3. A Córdobai Kalifátus

VIII. NÉPESEDÉS ÉS GAZDASÁG A KORA KÖZÉPKORBAN

1. Népesedés

2. A kora középkori mezőgazdaság

3. A középkori nagybirtok és népei

4. Kézművesség és kereskedelem

5. A kereszténység és a gazdaság

IX.  BIZÁNC A KORA KÖZÉPKORBAN

1. A bizánci állam

2. Kísérlet a Római Birodalom visszaállítására

3. Válság és gyökeres reform

4. Bizánci nagyhatalom: a Makedón-dinasztia

X.  A SZLÁVOK

1. A balkáni szlávok

2. A nyugati szlávok

3. A keleti szlávok

XI. A VIKINGEK

A vikingek elnevezései és megjelenésük Nyugat-Európában

A vikingek megkeresztelkedése

MÁSODIK RÉSZ AZ ÉRETT KÖZÉPKOR

BEVEZETÉS

I. A HŰBÉRISÉG

1. A hűbériség kialakulása

2. A hűbéri társadalom

II.  NYUGAT-EURÓPA „FORRADALMAI”

1. A demográfiai forradalom

2. A mezőgazdaság átalakulása

3. A műszaki forradalom

III. ÁTALAKULÓ TÁRSADALOM

1. A három ordo és a lovagok

2. A középkori közösségek

IV. A KÖZÉPKORI VÁROS

1. „A városi levegő szabaddá tesz”

2. Kereskedelem és hitel

3. A céhek és a tőkés ipari vállalkozások

V. A KERESZTÉNYSÉG ÉS AZ EGYHÁZ AZ ÉRETT KÖZÉPKORBAN

1. A gregorián reform

2. A gregorián reform eredményei és következményei

3. Az egyházi rend

4. A keleti és a nyugati egyház szétválása

5. A keresztes hadjáratok

6. A szerzetesség megújulása és differenciálódása

7. Az eretnekségek és az inkvizíció. A zsidók a középkorban

8. Zarándoklatok és szentkultusz

VI. AZ ÉRETT KÖZÉPKOR KULTÚRÁJA

1. Oktatás, egyetemek

2. A tudomány: a skolasztika

3. A skolasztika nagyjai

4. A nemzeti irodalmak születése

5. A romanika és a gótika művészete

VII. FRANCIAORSZÁG A 10–14. SZÁZADBAN

1. A Nyugati Frank Királyság

2. Az állam „privatizációja”

3. Az ország újraegyesítése

4. A Francia Királyság virágkora

VIII. NÉMETORSZÁG ÉS A NÉMET–RÓMAI CSÁSZÁRSÁG

1. A Keleti Frank Királyság

2. A Német Királyság a szász dinasztia idején

3. A Német-római Császárság születése

4. III. Ottó, „a világ csodája”

5. II. Henrik, a „szent császár”

6. A száli dinasztia és az invesztitúraharc

7. A Hohenstaufen-dinasztia

8. Német terjeszkedés kelet felé

IX.  ANGLIA A 11–13. SZÁZADBAN

1. A normann és a francia dinasztia

2. Az angol rendi monarchia kialakulása

X. A SOKSZÍNŰ ITÁLIA

1. Az észak-itáliai városköztársaságok

2. Firenze és Velence

3. Dél-Itália

4. A Pápai Állam

XI. AZ IBÉRIAI-FÉLSZIGET

1. A spanyol visszahódítás

2. A spanyol királyságok a reconquista után

XII. A SKANDINÁV ORSZÁGOK

1. A skandináv királyságok születése

2. Népesség és gazdaság

3. A skandináv országok a 11–13. században

XIII. BIZÁNC

XIV. KELET-KÖZÉP-EURÓPA

1. Lengyelország

2. Magyarország

XV. DÉLKELET-EURÓPA ÉS KELET-EURÓPA

1. A Balkán szláv „államai”

2. A Kijevi Rusz története

HARMADIK RÉSZ:  A KÉSŐ KÖZÉPKOR

BEVEZETÉS

I. VÁLSÁG ÉS ÁTRENDEZŐDÉS

1. A 14. század népesedési katasztrófája

2. A népesedési katasztrófa következményei

II. FRANCIAORSZÁG NYOMORÚSÁGA ÉS FELEMELKEDÉSE

1. A százéves háború

2. A Francia Királyság megerősödése

3. Burgundia felemelkedése és bukása

III. A NÉMET–RÓMAI CSÁSZÁRSÁG A 14–15. SZÁZADBAN

1. Habsburgok és Luxemburgok

2. A német hűbéri társadalom

3. A városszövetségek

4. Svájc kialakulása

5. A Német Lovagrend

IV. ANGLIA A KÉSŐ KÖZÉPKORBAN

V. ITÁLIA

1. A signoria

2. Dél-Itália

3. A Pápai Állam

VI. AZ IBÉRIAI-FÉLSZIGET A KÉSŐ KÖZÉPKORBAN

1. Spanyolország

2. Portugália

VII. KELET-KÖZÉP-EURÓPA

1. Lengyelország

2. Magyarország

VIII. AZ EGYHÁZ A KÉSŐ KÖZÉPKORBAN

1. A pápák Avignonban

2. A zsinati mozgalom

3. A huszitizmus

4. A vallási élet hanyatlása

5. A devotio moderna

6. A reneszánsz pápák

IX. A KÉSŐ KÖZÉPKOR KULTÚRÁJA

1. Tudományok

2. A „humanizmus”

3. Reneszánsz művészet

X. NŐK ÉS GYERMEKEK A KÖZÉPKORBAN

1. Nemesasszonyok

2. Városi nők

3. Parasztasszonyok

4. Gyermekek

XI. DÉLKELET-EURÓPA ÉS KELET-EURÓPA

1. Balkán-félsziget

2. A Moszkvai Nagyfejedelemség

TÁJÉKOZTATÓ IRODALOM

Források

Feldolgozások

TÉRKÉPEK JEGYZÉKE

SZEMÉLYNÉV MUTATÓ

HELYSÉGNÉV MUTATÓ

IV. A KÖZÉPKORI VÁROS

1. „A városi levegő szabaddá tesz”

A 11. és 13. század közötti időszak egyik legszembetűnőbb jelensége a középkori európai város megszületése. Városok természetesen korábban is voltak, de az a város, ami az ezredforduló után megszületik, az teljesen új képződmény, sehol más kultúrában nincs hozzá hasonló, de nem hasonlít az antik vagy a modern városra sem. Lényegében a kereskedők és kézművesek autonóm közössége, a környező területektől, a vidéktől eltérő sajátos jogrenddel és mentalitással. Hogy mi teszi a várost, azt frappáns rövidséggel megfogalmazta már Szent Ágoston: „non muri sed mentes”, azaz nem a falak, hanem a mentalitás, lakóinak gondolkodásmódja.

A középkori Európában a városfejlődésnek három földrajzi zónájával találkozunk. Itáliában és a Földközi-tenger partvidékén lényegében a római városok élnek tovább, nemcsak a település, hanem a lakosság, a társadalom kontinuitása is megfigyelhető. A többi egykori római területen, a provinciákban is voltak római alapjai a középkori városfejlődésnek, de a városi élet teljes kontinuitásáról ott nem beszélhetünk. Végül, ahol nem volt római uralom, ott alapított, telepített városok jöttek létre.

A 10. század második felében megjelenik a forrásokban egy új társadalmi csoportot jelölő nagy jövőjű szó: burgensis, azaz a burgus lakója. (Ennek egyenes leszármazottja a mi „burzsoá” szavunk.) Mi is hát a burgus? Valamely püspöki székhely (civitas), kolostor vagy földesúri vár (castrum, castellum), tehát valamely hatalmi-igazgatási központ körül kialakult nyílt település, ahol kereskedők és kézművesek laknak. Később a burgusokat fallal körülvették, vagyis külvárosok lettek. Egyes vidékeken nevezték portusnak, suburbiumnak, vagy germán szóval wiknek (vicus) is. Némely jelentősebb városban több burgus is kialakult, s idővel ezeket is körülzárta a városfal. Már egy 4. századi pannóniai felirat azt mondja, hogy burgusban olyan emberek laknak, akik kereskednek: burgus cui nomen commercium. A burgusok lakói közül először a kereskedők hoztak létre érdekvédelmi szervezeteket, gildéket (9–10. század), a kézművesek céhei jóval későbbiek (12. század). Így érthető, hogy kereskedők szervezték meg az egész város közösségét, a communát, azért, hogy a földesúrtól kivívják a város autonómiáját, „szabadságait”.

A communa a polgárok esküszövetsége (coniuratio), amelyet minden évben megújítanak. A communa mozgalom a 11–12. században bontakozott ki. Néhol nyílt összecsapásra került sor a polgárok és a város ura (rendszerint a püspök) között (Milánó, Laon, Cambrai), de a legtöbb esetben békés megegyezéssel végződött a dolog, mert a földesurak is hamar rájöttek, hogy az ő anyagi érdekeik szempontjából is hasznos a város jelenléte birtokaikon. Idővel már egyenesen ők kezdeményezték városok alapítását, s ruháztak fel városi kiváltságokkal olyan településeket is, ahol esetleg nem voltak meg a városi funkciók kifejlődésének lehetőségei. A város-mozgalom méreteire jellemző, hogy Norman J. G. Pounds szerint a 10. század végén Európában mintegy száz település minősíthető városnak, a 15. században pedig már 6000 a városi jogállással bíró települések száma, bár ezeknek legalább a fele ténylegesen nem tölt be városi funkciókat, s nem egyéb, mint kiváltságos agrártelepülés. Az uralkodók általában támogatták a városi polgárok autonómia-törekvéseit, de elvárták, hogy a polgárok pénzzel és fegyverrel támogassák őket.

Középkori város (Carcassonne)

Egy középkori város (Hans Memmling: Jelenetek a Passióból, 1470/1471)

Melyek voltak az európai városok legfontosabb „szabadságai”? A városi charták eléggé változatosak ebből a szempontból, bár voltak sikeres városjogok, amelyek elég nagy területen elterjedtek és városok tucatjai, sőt százai vették át őket. Ilyen volt például Kelet-Közép-Európában Magdeburg, Nürnberg és Eger (északnyugat-csehországi város) városjoga, a Baltikumban pedig Lübecké. A kiváltságlevél mindenekelőtt békét biztosított a város számára. A pax urbana értelmében a város területén tilos volt a vérbosszú, a párbaj. A város, mint közösség állt szemben földesurával vagy a királlyal. A közterheket a közösség osztotta fel a polgárok között.

A városi jog legfontosabb eleme a városi polgár személyes szabadsága volt. Ha faluról egy jobbágy betelepült a városba, s ott egy évig és egy napig háborítatlanul élt, akkor már nem lehetett visszavinni arra a birtokra, ahonnan megszökött, hanem szabad polgárrá lett. „Die Stadtluft macht frei” – „a város levegője szabaddá tesz”, tartja a régi német szólásmondás.

A városokban az ország többi részétől eltérő tulajdonjog volt érvényben: a városi polgár szabadon rendelkezett ingó és ingatlan javaival. Minden polgárnak joga volt részt venni a városi népgyűlésen (ezt nevezték először parlamentnek, parliamentumnak), s ott elmondani a véleményét. Ahogy a városok nőttek, az ilyen teljes népgyűlések egyre ritkábbak lettek, s szűkebb testületek vitatták meg rendszeresen a város ügyeit, de még a 15. században, s olyan nagyvárosban is, mint Firenze, előfordult, hogy a nagyharang szavára minden felnőtt férfi polgár a városháza előtti térre sietett.

A hagyományos jog és a szokásjogon alapuló bíráskodás a mereven formalista eljárásaival, istenítéleteivel, jogi párbajaival, a falusi lakosságból toborzott bíráival nem felelt meg a kereskedők és az iparűzők igényeinek. Nekik egy gyorsabban intézkedő bíróságra, objektívebb bizonyítási eljárásokra volt szükségük, s olyan bírákra, akik maguk is jártasak az ítélkezésük alá eső személyek szakmájában, s az ügy ismeretében dönthetnek jogvitáikban. A 11. század elejére a gyakorlat során keletkezett jogszokások együtteséből kialakult egy kezdetleges kereskedelmi jog (ius mercatorum), egyfajta nemzetközi szokásjog, amelyet a kereskedők alkalmaztak egymás között ügyleteikben. A kereskedők maguk közül választottak döntőbírákat. Ez az alkalmi jogszolgáltatás idővel állandó és a közhatalom által elismert igazságszolgáltatássá vált. Nyugat-Európában a városok sorra elnyerték a bíráskodási önkormányzatot, s ez által megannyi, a területi szokásjogtól független kis törvénykezési szigetté váltak.

A bíráskodási önkormányzat elnyerését hamarosan követte a közigazgatási autonómia kivívása. A várost a polgárok által választott tanács (tagjai az esküdtek, iurati) és magistratus irányította, élén a polgármesterrel (major, maire). Itáliában és Dél-Franciaországban római elnevezéseket használtak: a városi tanácsot senatusnak, a város vezetőit consuloknak nevezték, akik rendszerint többen voltak, s elég rövid időközönként váltották egymást. A városvezetésnek jogában állt a polgárokat a város szükségleteinek fedezése (például városfal építése és fenntartása) érdekében megadóztatni. Szükség esetén a város védelmét is a polgároknak kellett ellátniuk, ezért a parasztoktól eltérően a polgárok viselhettek fegyvert. Fontos részei voltak a városi jogállásnak a különféle gazdasági jogok: vásártartás, árumegállító jog.

A kiváló belga középkori várostörténész, Henri Pirenne így ír a középkori városi polgár jogállásáról: „A középkori polgár minőségileg különbözik mindazoktól, akik a városfalon kívül élnek. Amint valaki átlépi a kapukat, egy másik világba, pontosabban szólva egy másik jogterületre lép be. A polgárjog megszerzése a lovaggá ütéssel vagy a papi tonzúrafeladással azonos következményeket von maga után, olyan értelemben, hogy sajátos jogi státust ad. A polgár, akárcsak a pap vagy a nemes, mentesül az általános jog hatása alól, s azokhoz hasonlóan egy sajátos rendhez (status) tartozik – ahhoz, amelyet később a »harmadik rend« kifejezéssel jelölnek.”

A középkori európai városok népessége a 11. századtól a 13. század végéig folyamatosan és gyors ütemben növekedett. Ezt jelzi az a tény is, hogy a legtöbb városban ismételten új és új falakat kellett építeni, hogy magukba foglalhassák a gyorsan növekvő külvárosokat. A legtöbb város terjeszkedése a 14. század elején megtorpant, s majd csak a 16. században indultak újra növekedésnek. Nyugat-Európában nem találunk olyan nagy népességű – nem egy esetben milliós – városokat, mint az egykori Római Birodalomban, Bizáncban vagy az arab birodalomban. Nyugat-Európára inkább a kisebb városok igen sűrű hálózata a jellemző. A 13–15. század között biztosan csak Párizs lakossága haladta meg a 100 000 főt, s talán a 200 000-t is. Európa két leginkább urbanizált vidéke Flandria és Észak-Itália volt. Flandria két nagyvárosa, Brugge és Gent meghaladta az 50 000-es lakosságszámot a 13. század végén (sőt egyes becslések szerint a 14. század elején Brugge a 100 000-et is). Itáliában Bologna, Firenze, Genova, Milánó és Róma lakossága 50 és 100 000 között ingadozott, a százezres lélekszámot a középkorban azonban valószínűleg csak Velence érte el. Délen Palermo és Nápoly időnként több lakossal bírt, ezek azonban nem voltak igazán európai típusú városok. Amint az Ibériai-félsziget déli részének mór nagyvárosai, Córdoba, Granada és Sevilla sem, bár lakosságuk a mór uralom idején meghaladhatta a százezret. Németország legjelentősebb városainak (Köln, Augsburg, Nürnberg) lakossága 30–40 000 között mozgott a 13. század végén. S hasonló volt a helyzet Angliában is.

Polgárjoggal csak az rendelkezett, aki saját ingatlannal bírt a városban. Nagyobb váro-sokban az ilyenek a lakosság kisebb részét alkották. A polgárjoggal nem rendelkezőknek nem volt semmi beleszólásuk a város ügyeibe. A polgárság idővel társadalmilag és vagyonilag erősen differenciálódott. A város vezetése néhány tucat gazdag kereskedő család (patriciusok) birtokába került, minden vezető tisztséget ők töltöttek be, s ők voltak a tanács és a különféle önkormányzatok tagjai. A 13. század végére vagy a 14. század elejére sok városban a polgárság alsóbb rétegei kivívták, hogy képviselőik útján részt vehessenek a város vezetésében. Így került Flandriában vagy Itáliában némely jelentős városban a céhek kezébe a város irányítása.

Jan de Vries számításai szerint 1500-ban Európában (a Németországtól és Ausztriától keletre fekvő országok nélkül) a lakosság 5,8%-a élt a 154 tízezernél népesebb városban. Németalföldön 18,5%, Itáliában 12,4% volt e városok lakóinak aránya, Franciaországban viszont csak 4,2%, Németországban 3,2%, Angliában 3,1%. Viszonylag magas volt az arány Spanyolországban: 6,1%. A városlakók fele a mediterrán országokban (Itália, Spanyolország, Portugália) élt. Paul Bairoch adatgyűjtése szerint Európa összes városában 1300-ban a lakosság 10,8%-a élt (Oroszország nélkül). Ez az arány 1400-ban 13,6%-ra emelkedett, 1500-ban viszont visszaesett 11,2%-ra. Szerinte 1300-ban a három leginkább urbanizált területen, Flandriában, Itáliában és Spanyolországban 21–22% volt a városi lakosság aránya, Franciaországban és Németországban 8–8%, Angliában 4,4%. Tízezernél nagyobb népességű város (Oroszország nélkül) összesen 256 volt, 5,5 millió lakossal. Ebből 50 és 100 000 közötti lakossal nyolc (Firenze, Sevilla, Nápoly, Córdoba, Köln, Gent, Palermó, Siena), 100 000 vagy annál több lakossal öt (Párizs, Granada, Velence, Genova, Milánó).

TÁJÉKOZTATÓ IRODALOM

Források

A három Villani krónikája. Máriabesnyő – Gödöllő, 2011, Attraktor.

Amor sanctus. Középkori himnuszok. Ford. Babits Mihály. Budapest, 1984, Officina.

Aquinói Szent Tamás szemelvényekben. Magyarul és latinul. Kivál. ford. Schütz Antal. Budapest, 1943, Szent István Társulat.

Aquinói Szent Tamás: A létezőről és a lényegről. Budapest, 1990, Helikon.

Aquinói Szent Tamás: A Summa Theologiae kérdései a jogról. Budapest, 2011, Szent István Társulat.

Aquinói Szent Tamás: Az értelem egysége. Budapest, 1993, Ikon.

Arab filozófia. Szöveggyűjtemény. Bőv. kiadás. Piliscsaba, 2000, PPKE BTK.

Az első és második keresztes háború korának forrásai. Budapest, 1999, Szent István Társulat.

Az isteni és az emberi természetről, I. Görög egyházatyák. 2 köt. Budapest, 1994, Atlantisz.

Bolsakov, O.G. – Mongajt, A.L. (kiad.): Abu-Hámid al-Garnáti utazása Kelet- és Közép-Európában 1131–1153. Budapest, 1985, Gondolat.

Canterburyi Szent Anzelm összes művei. Teológiai, bölcseleti írások. Budapest, 2007, Szent István Társulat

Compagni, Dino: Krónikája korának eseményeiről. Bukarest, 1989, Kriterion.

Dante összes művei. Budapest, 1962, Helikon.

Edda. Óészaki mitologikus és hősi énekek. Vál., szerk. Balogh Anikó. Budapest, 1985, Európa.

Einhard: Nagy Károly élete. Budapest, 1902, Athenaeum.

Freisingi Ottó Krónikája. Budapest, 1912, Athenaeum.

Garas Klára (vál.): Kortársak a németalföldi festőművészetről. Budapest, 1967, Gondolat.

II. Piusz pápa feljegyzései. 2 kötet. Budapest, 2001, Balassi.

IV. Károly császár önéletrajza – Karoli IV imperatoris romanorum vita ab eo ipso conscripta. Budapest, 2010, Eötvös.

Iordanes: Getica. A gótok eredete és tettei. Közreadja Kiss Magdolna. Budapest, 2005, L’Harmattan.

Jacobus de Voragine: Legenda aurea. Budapest, 1990, Helikon.

Jónás Ilona Sz. (szerk.): Középkori egyetemes történeti szöveggyűjtemény. Európa és Közel-Kelet. Budapest, 1999, Osiris.

Johannes Cassianus: A keleti szerzetesek szabályai. Pannonhalma–Tihany, 1999. Magyar Bencés Kongre-gáció.

Johannes Cassianus: Az egyiptomi szerzetesek tanítása. 2 köt. Pannonhalma–Tihany, 1998–1999, Magyar Bencés Kongregáció.

Kardos Tibor (vál.): Dante, Petrarca, Boccaccio. Művészéletrajzok. Budapest, 1963, Gondolat.

Kardos Tibor (vál.): Petrarca levelei. Budapest, 1962, Gondolat.

Kmoskó Mihály: Mohamedán írók a steppe népeiről. Budapest, 2000, Balassi.

Kulcsár Zsuzsanna (vál.): A középkori élet. Budapest, 1964, Gondolat.

Liudprand történeti munkái. Budapest, 1908. Athenaeum.

Marosi Ernő (összeáll.): A középkori művészet világa. Budapest, 1969. Gondolat.

Mezey László (vál.): Deákok és lovagok. Budapest, 1961, Gondolat.

Mezey László (vál.): Középkori krónikák. 2 köt. Budapest, 1969, Gondolat.

Nagy Szent Gergely: Moralia. Bibliakommentár a Jób könyvéhez. Budapest, 2000, Terebint.

Nótári Tamás: A salzburgi historiográfia kezdetei. Szeged, 2007, Szegedi Középkorász Műhely.

Órigenész: A principiumokról. 2 kötet. Budapest, 2003, Kairosz.

Paulus Diaconus: A langobárdok története. Budapest, 2012, L’Harmattan.

Petrus Abaelardus: Szerencsétlenségeim története. Budapest, 1985, Helikon.

Prokopios: Titkos történet. Budapest, 1984, Helikon.

Róna-Tas András (szerk.): Források a korai magyar történelem ismeretéhez. Budapest, 2001, Balassi.

Salisbury, John of: Policraticus. Budapest, 1999, Atlantisz.

Szádeczky-Kardoss Samu: Az avar történelem forrásai 557-től 806-ig. Budapest, 1998, Balassi.

Szántó Konrád: A katolikus egyház története. 3. köt. Az egyháztörténet forrásai. Szöveggyűjtemény. Budapest, 1987, Ecclesia.

Szent Ágoston: A boldog életről. A szabad akaratról. Budapest, 1989, Európa.

Szent Ágoston Vallomásai. 2 köt. Budapest, 1944, Parthenon. (Latin és magyar nyelven).

Tours-i Gergely: Korunk története. A frankok története. Pozsony, 2010, Kalligram.

Villehardouin, Geoffroy de: Bizánc megvétele. Budapest, 1985, Európa.

Widukindus Corbeius: A szász történet három könyve. Budapest, 2009, Eötvös.

Zimonyi István: Muszlim források a honfoglalás előtti magyarokról. A Gayháni-hagyomány magyar fejezete. Budapest, 2005, Balassi.

Feldolgozások

A középkor általában:

Bloch, Marc: Gyógyító királyok. A királyi hatalom természetfeletti ereje Franciaországban és Angliában. Budapest, 2005, Osiris.

Butlin, R. A. – Dodgshon, R. A. (szerk.): Európa történeti földrajza. Budapest, 2006, Akadémiai Kiadó.

Csató Tamás és mások: Egyetemes történeti kronológia. 1. köt. Az őstörténettől 1789-ig. 4. kiad. Budapest, 1984, Tankönyvkiadó.

Davies, Norman: Európa története. 2. kiadás. Budapest, 2002, Osiris.

Elias, Norbert: A civilizáció folyamata. Budapest, 1987, Gondolat.

Font Márta (szerk.): Dinasztia, hatalom, egyház. Régiók formálódása Európa közepén (900–1453). Pécs, 2009.

Földi András – Hamza Gábor: (Brósz Róbert és Pólay Elemér tankönyvének alapulvételével): A római jog története és institúciói. 4. átdolg. és bőv. kiadás. Budapest, 1999, Nemzeti Tankönyvkiadó.

Gunst Péter (szerk): Európa története. Debrecen, 1993, Csokonai.

Halecki, Oscar: Európa millenniuma. Budapest, 1993, Századvég.

Gurevics, Aron: Az individuum a középkorban. Budapest, 2003, Atlantisz.

Gurevics, Aron J[akovlevics]: A középkori ember világképe. Budapest, 1974, Kossuth.

Gurevics, Aron Jakovlevics: A középkori népi kultúra. Budapest, 1987, Gondolat.

Jónás Ilona, Sz.: Sokszínű középkor. Természet – társadalom – kultúra a középkori Európában. Szerkesztette: Nagy Balázs – Novák Veronika. Budapest, 2010, Eötvös.

Klaniczay Gábor (szerk.): Európa ezer éve. A középkor. 2 kötet. Budapest, 2004, Osiris.

Larousse Panteon: Kezdetektől a középkorig. I. e. 1800 – 1492. Budapest, 2002, Kossuth.

Le Goff, Jacques: Európa születése a középkorban. Budapest, 2003, Atlantisz.

Le Goff, Jacques: Középkori hősök és csodák. Budapest, 2013, Európa.

Katus László: A középkor története. Budapest, 2000, Pannonica–Rubicon.

Makkai László: Az európai feudalizmus jellegzetességei. Budapest, 1987, Tankönyvkiadó.

Matthew, Donald: A középkori Európa atlasza. Budapest, 1983, Helikon.

Pounds, Norman J. G.: Európa történeti földrajza. Budapest, 1997, Osiris.

Rázsó Gyula: A lovagkor csatái. Budapest, 1987, Tankönyvkiadó.

Sashalmi Endre: A nyugat-európai államfejlődés vázlata (1000–1700). Budapest, 2006, Pannonica.

Szűcs Jenő: Vázlat Európa három történeti régiójáról. Budapest, 1983, Magvető.

Váczy Péter: A középkor története. Budapest, 1936, Magyar Szemle Társaság.

Kora középkor:

Alföldi András: Keresztény császárok, pogány Róma. Máriabesnyő – Gödöllő, 2005, Attraktor.

Angenendt, Arnold: A kora középkor. A nyugati kereszténység 400-tól 900-ig. Budapest, 2008, Szent István Társulat.

Baán István: Justinianus császár teológiája. Budapest, 1997, Bizantinológiai Intézeti Alapítvány

Bárány Attila: Britek, angolszászok, vikingek. Máriabesnyő – Gödöllő, 2008, Attraktor.

Bóna István: A hunok és nagy királyaik. Budapest, 1993, Corvina.

Brandt, Hartwin: Nagy Konstantin, az első keresztény uralkodó. Budapest, 2007, Gabo.

Brøndsted, Johannes: A vikingek. Budapest, 1983, Corvina.  

Brown, Peter: Az európai kereszténység kialakulása. 200–1000. Budapest, 1999, Atlantisz.

Brown, Peter: Szent Ágoston élete. Budapest, 2003, Osiris.

Chadwick, Henry: A korai egyház. Budapest, 1999, Osiris.

Daniel-Rops, Henri: Az apostolok és vértanúk egyháza. 2 kötet. Budapest, 1989, Ecclesia.

Dawson, Christopher: Európa születése. Budapest, é. n. , Athenaeum.

Dixon, Philip: Britek, frankok, vikingek. Budapest, 1985, Helikon.

Epperlein, Siegfried: Nagy Károly. Budapest, 1982, Gondolat.

Ferdinandy Mihály: III. Ottó, a szent császár. Budapest, 2000, Balassi.

Félegyházy József: Az egyház a korai középkorban. Budapest, 1967, Szent István Társulat.

Gönczi Katalin és mások: Egyetemes Jogtörténet. 1. köt. Budapest, 1997. Nemzeti Tankönyvkiadó.

Graham-Campbell, James: A viking világ atlasza. Budapest, 1997, Helikon.

Hamman, A.: Így éltek az első keresztények. Budapest, 1987, Szent István Társulat.

Kákosy László: Fény és káosz. A kopt gnosztikus kódexek. Budapest, 1984, Gondolat.

Kelly, J. N. D.: Szent Jeromos élete, írásai és vitái. Budapest, 2003, Kairosz.

Kendeffy Gábor: Az egyházatyák és a szkepticizmus. Budapest, 1999, Áron.

Krawczuk, Aleksander: Nagy Konstantin. Budapest, 1981, Gondolat.

Markus, Robert A.: Nagy Szent Gergely és kora. Budapest, 2004, Kairosz.

Meyendorff, John: Birodalmi egység és keresztény szakadások. Az egyház 450 és 680 között. Budapest, 2001, Bizantinológiai Intézeti Alapítvány.

Németh Gyula (szerk.): Attila és hunjai. Budapest, 1940, Magyar Szemle Társaság. Reprint: Budapest, 1986, Akadémiai Kiadó.

Orosz István (szerk.): Európa a korai középkorban (3–11. század). 2. átdolgozott kiad. Debrecen, 1999, Debrecen U. P.

Papp Imre: Nagy Károly és kora. Debrecen, 1997, Csokonai.

Riché, Pierre: II. Szilveszter, az ezredik év pápája. Budapest, 1999, Balassi.

Roesdahl, Else: A vikingek. Budapest, 2007, General Press.

Schneider, Theodor (szerk.): A dogmatika kézikönyve. 1. köt. Budapest, 1996, Vigília.

Špidlík, Tomaš: Két Melánia. Budapest, 2009, Szent István Társulat.

Tóth Imre: Konstantin-Cirill és Metód élete és működése. Budapest, 1991.

Vanyó László: Az ókeresztény egyház és irodalma. Budapest, 1980. Szent István Társulat.

Trapé, Agostino: Szent Ágoston. Budapest, 1987, Szent István Társulat.

Az érett középkor:

Angi János és mások: Európa az érett és kései középkorban (11–15. század). Debrecen, 2001, Debrecen U. P.

Bartlett, W. B.: Az utolsó keresztes hadjárat – A hetedik keresztes hadjárat és a Szentföldért vívott utolsó ütközet története. Debrecen, 2008, Hajja és Fiai.

Davis, R. H. Q.: A normannok. Mítosz és valóság. Budapest, 2002, Osiris.

Deér József: A pápaság és a normannok. Máriabesnyő – Gödöllő, 2010, Attraktor.

Duby, Georges: A katedrálisok kora. Budapest, 1984, Gondolat.

Gerics József: A korai rendiség Európában és Magyarországon. Budapest, 1987, Akadémiai Kiadó.

Gunst Péter: Barbarossa Frigyes. Budapest, 1976, Akadémiai Kiadó.

Jónás Ilona, Sz.: A középkor nagy császárai. Budapest, 1993, Kossuth.

Molnár Máté: A templomos lovagrend alkonya. Budapest, 2010, Miles Christi.

Rowley, Trevor: A normannok. Debrecen, 2008, Hajja & Fiai.

Runciman, Steven: A keresztes hadjáratok története. Budapest, 1999, Osiris.

Runciman, Steven: A szicíliai vecsernye. Budapest, 1999, Balassi.

Szántó Richárd: Anglia társadalmi és politikai struktúrái (11–15. század). Szeged, 2004, JATEPress.

Székely György: VII. Gergely. Budapest, 1984, Akadémiai Kiadó.

A késő középkor:

Braudel, Fernand: Anyagi kultúra, gazdaság és kapitalizmus. XV–XVI. század. A mindennapi élet struktúrái: a lehetséges és a lehetetlen. Budapest, 1985, Gondolat. – Budapest, 2004, Gutta.

Burckhardt, Jacob: A reneszánsz Itáliában. Budapest, 1978, Képzőművészeti Alap.

Delumeau, Jean: Reneszánsz. Budapest, 1997, Osiris.

Diederiks, H. A. és mások: Nyugat-európai gazdaság és társadalomtörténet. Budapest, 1995, Osiris.

Duby, Georges – Duby, Andrée: Jeanne d’Arc perei. Budapest. 1989. Európa.

Franzl, Johann: I. Rudolf. Az első Habsburg a német trónon. Budapest, 2002, Corvina.

Gillingham, John: A Rózsák háborúja. Budapest, 1985, Kossuth.

Gonda Imre – Niederhauser Emil: A Habsburgok. Budapest, 1987, Gondolat.

Hamann, Brigitte: Habsburg lexikon. Budapest, 1990, Új Géniusz.

Hankiss Elemér – Makkai László: Anglia az újkor küszöbén. Budapest, 1965, Gondolat.

Hibbert, Christopher: A Medici-ház tündöklése és bukása. Budapest. 1993, Holnap.

Holmes, Georg: Hierarchia és lázadás (1320–1450). Szeged, 2003, Szukits.

Huizinga, Johan: A középkor alkonya. Az élet, a gondolkodás és a művészet formái Franciaországban és Németalföldön a XIV. és XV. században. Budapest, 1976, Magyar Helikon.

Kristeller, Paul Oskar: Szellemi áramlatok a reneszánszban. Budapest, 1980, Magvető.

Palacký, František: A huszitizmus története. Budapest, 1984, Európa.

Paravicini, Werner: Merész Károly. Budapest, 1989, Akadémiai Kiadó.

Pernoud, Régine: Jeanne d’Arc – ön- és tanúvallomások. Budapest, 1991, Ecclesia.

Szvet, J.: Kolombusz. Budapest, 1977, Kossuth.

Tuchmann, Barbara: A szerencsétlen XIV. század. Budapest, 1987, Európa.

Wallerstein, Immanuel: A modern világgazdasági rendszer kialakulása. Budapest, 1983, Gondolat.

Wittmann Tibor: Németalföld aranykora. Budapest, 1965, Gondolat.

Országtörténeti összefoglalók:

Ardagh, John – Jones, Colin: A francia világ atlasza. Budapest, 1999, Helikon.

Braudel, Fernand: Franciaország identitása. I. köt. A tér és a történelem. II. köt. Az emberek és a dolgok. Budapest, 2003, 2004, Helikon.

Duby, Georges (szerk.): Franciaország története I. A kezdetektől a Bourbon-restaurációig. Budapest, 2005, Osiris.

Duby, Georges – Mandrou, Robert: A francia civilizáció ezer éve. Budapest, 1975, Gondolat.

Price, Roger: Franciaország története. Budapest, 1994, Maecenas.

Pósán László: Németország a középkorban. Debrecen, 2003, Debrecen U. P.

Tokody Gyula – Niederhauser Emil: Németország története. Budapest, 1972, Akadémiai Kiadó.

Hearder, Harry: Olaszország rövid története. Budapest, 1992, Maecenas.

Szántó György Tibor: Anglia története. Budapest, 1987, Maecenas.

Vincent, Mary – Stradling, R. A.: A spanyol és portugál világ atlasza. Budapest, 1997, Helikon.

Anderle Ádám: Spanyolország története. Budapest, 1992, Móra.

De Cortázar, Fernando García – Vesga, José Manuel González: Spanyolország története. Budapest, 2001, Osiris.

Vilar, Pierre: Spanyolország története. Budapest, 1984, Gondolat.

Birmingham, David: Portugália története. Budapest, 1998, Pannonica.

Moberg, Vilhelm: Népem története. Svédország a középkorban. Budapest, 1984, Gondolat.

Gazdaság, társadalom:

Benevolo, Leonardo: A város Európa történetében. Budapest, 1994, Atlantisz.

Bloch, Marc: A feudális társadalom. Budapest, 2002, Osiris.

Cameron, Rondo: A világgazdaság története. Budapest, 1994, Maecenas.

Endrei Walter: A középkor technikai forradalma. Budapest, 1978, Magvető.

Duby, Georges: Emberek és struktúrák a középkorban. Budapest, 1978, Magvető.

Livi-Bacci, Massimo: A világ népességének rövid története. Budapest, 1999, Osiris.

Macfarlane, Alan: Az angol individualizmus eredete. A család, a tulajdon és a társadalmi átmenet. Budapest, 1993, Századvég.

Makkai László: A technika századai. Válogatott tanulmányok. Budapest, 1997, Akadémiai Kiadó.

Mollat du Jourdin, Michel: Európa és a tenger. Budapest, 1996, Atlantisz.

Montanari, Massimo: Éhség és bőség. A táplálkozás európai kultúrtörténete. Budapest, 1996, Atlantisz.

Pirenne, Henri: A középkori gazdaság és társadalom története. Budapest. 1983, Gondolat.

Spufford, Peter: Hatalom és haszon. Kereskedők a középkori Európában. Budapest, 2002, Scolar.

Szkazkin, Sz. D.: A parasztság a középkori Nyugat-Európában. Budapest, 1978, Gondolat.

Wrigley, F. A.: Népesedés és történelem. Budapest, 1973, Gondolat.

Zombori István: Lovagok és lovagrendek. Budapest, 1988, Kozmosz.

Egyháztörténénet:

Adriányi Gábor: Az egyháztörténet kézikönyve. München. 1975, Aurora.

Brown, Péter: A szentkultusz. Budapest, 1993, Atlantisz.

Chadwick, H. – Evans, G. R. (szerk.): A keresztény világ atlasza. Budapest, 1993, Helikon.

Csóka J. Lajos: Szent Benedek fiainak világtörténete. 2 köt. Budapest, 1969, Ecclesia.

Eliade, Mircea: Vallási hiedelmek és eszmék története. 2–3. kötet. Budapest, 1995–1996, Osiris.

Gárdonyi Máté: Bevezetés a katolikus egyház történetébe. Budapest, 2006, Jel.

Gergely Jenő: A pápaság története. Budapest, 1982, Kossuth.

Glasenapp, Helmuth von: Az öt világvallás. 4. kiad. Budapest, 1984, Gondolat.

Heussi, Karl: Az egyháztörténet kézikönyve. Budapest, 2000, Osiris.

Klaniczay Gábor: Az uralkodók szentsége a középkorban. Budapest, 2000, Balassi.

Nigg, Walter: A szerzetesek titkai. Budapest, 1984, Szent István Társulat.

Papadakis, Aristeides – Meyendorff, John: A keresztény Kelet válsága és a pápaság felemelkedése. Az egyház 1071 és 1453 között. Budapest, 2002, Bizantinológiai Intézeti Alapítvány.

Puskély Mária: Kétezer év szerzetessége. Szerzetesség- és művelődéstörténeti enciklopédia. 2 köt. Budapest, 1998, Dinasztia.

Radó Polikárp: A megújuló istentisztelet. Múlt – jelen – jövő. Budapest, 1975, Ecclesia.

Ruh, Kurt: A nyugati misztika története. I. kötet: A patrisztikus alapok és a 12. század szerzetesi teológiája. II. kötet: A 12. és a 13. századi női misztika és az első ferencesek misztikája. Budapest, 2006, Akadémiai Kiadó.

Sigal, Pierre: Isten vándorai. Középkori zarándoklatok és zarándokok. Budapest, 1989, Gondolat.

Southern, R. W.: A nyugati társadalom és az egyház a középkorban. Budapest, 1987, Gondolat.

Szántó Konrád: A katolikus egyház története. 1. köt. Budapest, 1983, Ecclesia.

Timkó Imre: Keleti kereszténység, keleti egyházak. Budapest, 1971, Szent István Társulat.

Zimmermann, Harald: A középkori pápaság. A középkori pápák története a historiográfia tükrében. Budapest, 2002, Gondolat.

Oktatás, tudomány, értelmiség:

Bayer József: A politikai gondolkodás története. Budapest, 1998, Osiris.

Bolberitz Pál – Gál Ferenc: Aquinói Szent Tamás filozófiája és teológiája. Budapest, 1987, Szent István Társulat.

Bónis György: A jogtudó értelmiség a középkori Nyugat és Közép-Európában. Budapest, 1972, Akadémiai Kiadó.

Borbély Gábor: Civakodó angyalok. Bevezetés a középkori filozófiába. Budapest, 2008, Akadémiai Kiadó.

Canning, Joseph: A középkori politikai gondolkodás története 300–1450. Budapest, 2002, Osiris.

Chenu, M. D.: Aquinói Szent Tamás és a teológia. Budapest, 1999, Szent István Társulat.

Dér Katalin: Szépséges értelem. Canterburyi Szent Anzelm teológiája és filozófiája. Budapest, 2001, Szent István Társulat.

Fináczy Ernő: A középkori nevelés története. Budapest, 1926, Egyetemi Nyomda. Reprint: Budapest, 1985, Könyvértékesítő Vállalat.

Fináczy Ernő: A renaissancekori nevelés története. Budapest, 1919, Hornyánszky.

Hajnal István: Technika, művelődés. Tanulmányok. Budapest, 1993, História.

Jakó Zsigmond – Manulescu, Radu: A latin írás története. Budapest, 1987, Európa.

Kecskés Pál: A bölcselet története. Budapest, 1981, Szent István Társulat.

Kenny, Antony: Aquinói Szent Tamás. Budapest, 1996, Akadémiai Kiadó.

Kneale, William – Kneale, Martha: A logika fejlődése. Budapest, 1987, Gondolat.

Láng Benedek: Mágia a középkorban. Budapest, 2007, Typotex.

Le Goff, Jacques: Az értelmiség a középkorban. Budapest, 1979, Magvető.

Leinsle, Ulrich G.: A skolasztikus teológia története. Budapest, 2007, Osiris.

Mezey László: Deákság és Európa. Budapest, 1979, Akadémiai Kiadó.

Nyíri Tamás: A filozófiai gondolkodás fejlődése. 6. kiadás. Budapest, 2001, Szent István Társulat.

Seligmann, Kurt: Mágia és okkultizmus az európai gondolkodásban. Budapest, 1987, Gondolat.

Simonyi Károly: A fizika kultúrtörténete a kezdetektől a huszadik század végéig. 5. jav. és bővített kiadás. Budapest, 2011, Akadémiai Kiadó.

Strauss, Leo: Természetjog és történelem. Budapest, 1999, Attraktor.

Strauss, Leo – Cropsey, Joseph (szerk.): A politikai filozófia története. 1. köt. Budapest, 1994, Európa.

T. Tóth Sándor – Szabó Árpád: Matematikai műveltségünk keretei. Középkor és reneszánsz. Budapest, 1988, Gondolat.

Torrell, Jean-Pierre O.P.: Aquinói Szent Tamás élete és műve. Budapest, 2007, Osiris.

Irodalom, művészet:

A művészet története: A korai középkor – A gótika és a Távol Kelet – A korai reneszánsz – Az érett reneszánsz. Budapest, 1988, 1992, 1991, 1986, Corvina.

Babits Mihály: Dante. Budapest, 1930, Magyar Szemle Társaság.

Burke, Peter: Az olasz reneszánsz. Budapest, 1994, Osiris.

Entz Géza: A gótika művészete. Budapest, 1973, Corvina.

Eörsi Anna: Az internacionális gótika festészete. Budapest, 1984, Corvina.

Focillon, Henri: A formák élete. A nyugati művészet. Budapest, 1982, Gondolat.

Gülke, Peter: Szerzetesek, polgárok, trubadúrok. A középkor zenéje. Budapest, 1979, Zeneműkiadó.

Hauser Arnold: A művészet és irodalom társadalomtörténete. 1. köt. 2. kiad. Budapest, 1980, Gondolat.

Jantzen, Hans: Francia gótikus székesegyházak. Budapest, 1989, Corvina.

Kulcsár Péter – Németh G. Béla: Az európai irodalom képeskönyve. A kezdetektől Shakespeare-ig. Budapest. 1989, Helikon.

Levey, Míchael: A festészet rövid története. Giotto – Cézanne. Budapest, 1972, Corvina.

Marosi Ernő: A középkor művészete. 1. köt. 1000–1250. 2. köt. 1250–1500. Budapest, 1996, 1997, Corvina.

Marosi Ernő: A román kor művészete. Budapest, 1972, Corvina.

Panofsky, Erwin: Gótikus építészet és skolasztikus gondolkodás. Budapest, 1986. Corvina.

Panofsky, Erwin: Idea. Adalékok a régebbi művészetelmélet fogalomtörténetéhez. Budapest, 1998, Corvina.

Pevsner, Nikolaus: Az európai építészet története. Budapest, 1972, Corvina.

Rescigno, Eduardo – Garavaglia, Renato: A keresztény és világi ének a középkorban. Budapest, 1987, Zeneműkiadó.

Seibert, Jutta (szerk.): A keresztény művészet lexikona. Budapest, 1986, Corvina.

Szentkirályi Zoltán: Az építészet világtörténete. 1. köt. Budapest, 1980, Képzőművészeti Alap.

Takács Imre (szerk.): Sigismundus rex et imperator. Művészet és kultúra Luxemburgi Zsigmond korában 1387–1437. Kiállítási katalógus és tanulmányok. Budapest, 2006, Szépművészeti Múzeum.

Végh János: Németalföld festészete a XV. században. Budapest, 1977, Corvina.

Warnke, Martin: Udvari művészek. A modern művész előtörténetéhez. Budapest, 1998, Enciklopédia.

Wölfflin, Heinrich: Művészettörténeti alapfogalmak. A stílus fejlődésének problémája az újkori művészetben. Budapest, 2001, Magyar Könyvklub.

Bizánc:

Bicskov, Viktor: A bizánci esztétika. Budapest, 1988. Gondolat.

Bréhier, Louis: Bizánc tündöklése és hanyatlása. 2 köt. Budapest, 1997, Bizantinológai Intézeti Alapítvány.

Floss, Clive – Magdalino, Paul: Róma és Bizánc. Budapest, 1990, Helikon.

Kádár Zoltán: Bizánci művészet. Budapest, 1987, Corvina.

Kazsdan, A. P. – Litavrin, G. G.: Bizánc rövid története. Budapest, 1961, Gondolat.

Moravcsik Gyula: Bevezetés a bizantinológiába. Budapest, 1966, Tankönyvkiadó.

Obolensky, Dimitri: A Bizánci Nemzetközösség. Budapest, 1999, Bizantinológiai Intézeti Alapítvány.

Ostrogorsky, Georg: A bizánci állam története. Budapest, 2003, Osiris.

Iszlám, arabok:

Benke József: Az arabok története. Budapest, 1987, Kossuth.

Brett, Michael – Forman, Werner: A mórok. Az iszlám Nyugaton. Budapest, 1985, Gondolat.

Cahen, Claude: Az iszlám. A kezdetektől az Oszmán Birodalom létrejöttéig. Budapest, 1989, Gondolat.

Goldzieher Ignác: Az iszlám kultúrája. 2 köt. Budapest, 1981, Gondolat.

Mazahéri, Aly: A muszlimok mindennapi élete a középkorban a 10-től a 13. századig. Budapest, 1989, Európa.

Robinson, Francis: Az iszlám világ atlasza. Budapest, 1996, Helikon.

Rogers, Michael: A hódító iszlám. Budapest, 1987, Helikon.

Simon Róbert: Az iszlám keletkezése. Budapest, 1967, Kossuth.

Simon Róbert: A Korán világa. Budapest, 1987, Helikon.

Közép-Kelet-Európa:

Font Márta: A keresztény nagyhatalmak vonzásában. Közép- és Kelet-Európa a 10–12. században. Budapest, 2005, Balassi.

Lengyelország:

Topolski, Jerzy: Lengyelország története. Budapest, 1989, Gondolat.

Davies, Norman: Lengyelország története. Budapest, 2006, Osiris.

Magyarország:

Benda Kálmán (főszerk.): Magyarország történeti kronolológiája I. A kezdetektől 1526-ig. 3. kiadás. Budapest, 1981, Akadémiai Kiadó.

Engel Pál: Magyarok Európában. I. Beilleszkedés Európába, a kezdetektől 1440-ig. Budapest, 1990, Háttér.

Engel Pál: Szent István birodalma. A középkori Magyarország története. Budapest, 2001, História.

Engel Pál – Kristó Gyula – Kubinyi András: Magyarország története 1301–1526. Budapest, 1998, Osiris.

Fehér Katalin (főszerk.): Magyar ipar- és technikatörténet. Budapest, 2000, Kertek.

Magyarország és a Szentszék kapcsolatának ezer éve. Budapest, 1996, Magyar Egyháztörténeti Enciklopédia Munkaközösség.

Magyarország története I. Székely Gyögy (főszerk.) – Bartha Antal (szerk.): Előzmények és magyar történet 1242-ig. 2 köt. Budapest, 1984, Akadémiai Kiadó.

Mályusz Elemér: A konstanzi zsinat és a magyar főkegyúri jog. Máriabesnyő – Gödöllő, 2005, Attraktor.

Mezey Barna (szerk.): Magyar alkotmánytörténet. (5. átdolg. kiadás. Budapest, 2004, Osiris.

Mezey Barna (szerk.): Magyar jogtörténet. 3. átdolg. kiad. Budapest 2004, Osiris.

Szakály Ferenc: Magyarok Európában. II. Virágkor és hanyatlás, 1440–1711. Budapest, 1990, Háttér.

Szűcs Jenő: Az utolsó Árpádok. Budapest, 1993, História.

Nők és gyermekek a középkorban:

Duby, Georges: A lovag, a nő és a pap. A házasság a középkori Franciaországban. Budapest, 1987, Gondolat.

Duby, Georges: A nő a középkorban. Budapest, 2000, Corvina.

Shahar, Shulamith: A negyedik rend. Nők a középkorban. Budapest, 2004, Osiris.

Shahar, Shulamith: Gyermekek a középkorban. Budapest, 2000, Osiris.

Kelet-Európa és Délkelet-Európa:

Niederhauser Emil (szerk.): A kelet-európai népek története. 1. rész. A kezdettől a XVIII. század végéig. Budapest, 1988, Tankönyvkiadó.

Niederhauser Emil: Kelet-Európa története. Budapest, 2001, História.

Sashalmi Endre (szerk.): „Kelet-Európa” és a „Balkán”, 1000–1800. Intellektuális történeti konstrukciók vagy valós történeti régiók? Pécs, 2007, PTE Kelet-Európa és a Balkán Története és Kultúrája Kutatási Központ.

Balkán:

Hegyi Klára – Zimányi Vera: Az oszmánok Európában. Budapest, 1986, Corvina.

Matuz József: Az Oszmán Birodalom története. Budapest, 1990, Akadémiai Kiadó.

Niederhauser Emil: Bulgária története. Budapest, 1959. Gondolat.

Oroszország:

Berki Feriz: Az orthodox kereszténység. Budapest, 1975, Magyar Orthodox Adminisztratúra.

Font Márta: Oroszország, Ukrajna, Rusz. Fejezetek a keleti szlávok korai történetéből. Budapest, 1998, Balassi.

Font Márta – Krausz Tamás – Niederhauser Emil – Szvák Gyula: Oroszország története. Budapest, 1997, Maecenas.

Heller, M. – Nyekrics, A.: Orosz történelem. 2 kötet. Budapest, 1996, Osiris, 2000.

Lazarev, Viktor: Középkori orosz festészet. Budapest, 1975, Corvina.

Lihacsov, D. S.: Oroszország kultúrája a reneszánsz hajnalán. Budapest, 1971, Gondolat.

Szvák Gyula: A Moszkvai Oroszország története. Budapest, 1997, Magyar Ruszisztikai Intézet.

TÉRKÉPEK JEGYZÉKE

(1.) Belső borító elöl

A Római Birodalom felbomlása és a népvándorlás (4–6. század)

(2.) Belső borító hátul

Európa a 14–15. században

(3.) 

A kereszténység elterjedése a Római Birodalomban (1–5. század)

(4.)

A kereszténység elterjedése európában

(5.) 

Nagy Károly birodalma

(6.) 

A Frank Birodalom felbomlása

(7.) 

A viking Anglia

(8.) 

Az arab birodalom és Bizánc

(9.) 

Bolgár államok (900-1393/1396)

(10.) 

Kelet-Európa 900 körül

(11.) 

Arab, viking és magyar kalandozások a 8–10. században

(12.) 

Európa a 11–13. században. A keresztes hadjáratok

(13.) 

II. Fülöp Ágost hódításai (1180–1223)

(14.) 

Lengyelország. Piast-dinasztia (10–13. század)

(15.) 

Szerb fejedelemségek (900–1459)

(16.) 

Kijevi Rusz. Rurik-dinasztia (10–13. század)

(17.) 

Európa népsűrűsége a 13. század végén

(18.) 

A Német Lovagrend (13–15. század)

(19.) 

Lengyelország és Litvánia. Piast- és a Jagelló-dinasztia (14–15. század)

(Az 1–8., 11–13., 17. térképeket Erőss Zsolt, a 9., 10., 14–16., 18., 19. térképeket Nagy Béla készítette.)

SZEMÉLYNÉV MUTATÓ

Aba Sámuel magyar király

Abbās, Mohamed nagybátyja

Abdallāh Ibn Yāsīn iszlám próféta

Abdarrahmān hispániai helytartó

Abdarrahmān, I. a Cordobai Emirátus emírje

Abdarrahmān, III. a Cordobai Kalifátus kalifája

Abélard, Pierre (Petrus Abaelardus) francia skolasztikus filozófus, teológus, himnuszköltő

Abū Bakr muszlim kalifa

Abū Muslim muszlim kalifa

Adalbero laoni püspök

Adalberon reimsi érsek

Adalbert (Szent, Vojtěch/ Wojciech) prágai püspök

Adaloald langobard királyfi, Agilulf fia

Adalwinus salzburgi érsek

Adelhaid német-római császárné, I. Ottó felesége 

Adiatuanus gall fővezér

Adolf, Nassaui német király

Adrianus (Szent Adrián) nikodémiai vértanú

Aegidius Romanus francia teológus

Aegidus Albornoz spanyol bíboros, Toledo érseke

Aethelbert kenti király

Aethelstan wessexi király

Aëtius nyugatrómai katonai parancsnok

Agilulf langobard király

Ágnes (Poitoui) német-római régens császárné, IV. Henrik anyja

Ágoston (Szent, Augustinus) hippói püspök, egyházatya, filozófus

Ágoston római apát

Aidan (Szent) angolszász szerzetes

Ailly, Pierre d&apos; francia teológus, bíboros

Āiša, Mohamed felesége

Aistulf langobard király

Akakiosz konstantinápolyi pátriárka

Ákos István magyar országbíró

Ákos Mikes szlavón bán

Alarich nyugati gót király

Alarich, II. nyugati gót király

Alatheus keleti gót vezér

Alberich, I. Spoleto hercege

Alberich, III. tusculumi gróf

Albert (Nagy, Szent, Albertus Magnus) német skolasztikus filozófus

Albert de Saxonia német filozófus

Albert, I. (Askaniai, Medve) szász herceg

Albert, I. (Habsburg) osztrák herceg, német király

Albert, II. (Habsburg) osztrák herceg, német, magyar és cseh király

Alberti, Leon Battista itáliai művész, polihisztor

Albertus Magnus lásd Albert (Nagy, Szent)

Albizzi család

Alboin langobard király

Alekszandr Nyevszkij vlagyimiri nagyfejedelem és novgorodi fejedelem

Alexander, Telesei itáliai krónikás, történetíró

Alexiosz lásd Béla, III. magyar király

Alexiosz, I. (Komnénosz) bizánci császár

Alexiosz, II. (Komnénosz) bizánci császár

Alfonz, I. portugál király

Alfonz, III. portugál király

Alfonz, V. Aragónia és Szicília királya

Alfonz, V. portugál király

Alfonz, VI. kasztíliai király

Alfonz, X. (Bölcs) kasztíliai király

Alföldi András magyar régész, ókortörténész

Alföldy Géza magyar ókortörténész

Alfréd, Nagy wessexi király

Alī (ibn Abi Tálib) muszlim kalifa

Alkuin angol teológus, Nagy Károly munkatársa

Al-Mansūr Abbasida kalifa

Álmos magyar fejedelem

Álmos magyar királyi herceg, I. Géza fia

Alp Arslān szeldzsuk szultán

Althoff, Gerd német történész

Amalafrida vandál királyné, Thrasamund felesége, Nagy Theodorich nővére

Amalaswintha (Amalasuntha) keleti gót királynő, Nagy Theoderich lánya

Ambrosius lásd Ambrus (Szent)

Ambrus (Szent) milánói püspök, egyházatya

Ammianus Marcellinus késő római történetíró

Anaklét, II. ellenpápa

Anastasius apát

Anastasius, I. bizánci császár

András („velencei”), II. András állítólagos unokája

András (Szent) apostol

András magyar királyi herceg, I. (Nagy) Lajos öccse

András, I. magyar király

András, II. magyar király

András, III. magyar király

Andrej Bogoljubszkij Vlagyimir-Szuzdal fejedelme

Andronikosz, I. Komnénosz bizánci császár

Angilbert költő, kancellár

Anjou Lajos, I. Johanna nápolyi királynő fogadott fia

Anna (Jagelló), II. Ulászló lánya

Anna (Lotharingiai), Vaudémont-i Hugo felesége

Anna Komnéné bizánci hercegnő, történetíró

Annibaldi család

Anonymus Gallus lengyel krónikaíró

Anonymus magyar királyi jegyző és krónikás

Ansegisel, Arnulf metzi püspök fia

Ansgar (Szent) hamburgi érsek

Anthemiosz, Tralleszi bizánci építész

Antiochiai Mária bizánci császárné, I. Mánuel felesége

Anzelm (Szent) canterburyi érsek, teológus

Anzelm luccai püspök

Apameiai Poszeidonosz sztoikus filozófus, történetíró

Aquitániai Eleonóra francia és angol királyné, VII. Lajos francia király, majd II. Henrik angol király felesége

Aragóniai János asztúriai herceg

Arbrissel, Robert vándorprédikátor, a fontevrault-i kolostor alapító apátja

Arcadius, Flavius keletrómai császár

Ardarik gepida király

Arduin ivreai őrgróf, itáliai király

Areiosz (Arius) alexandriai diakónus

Aribo mainzi érsek

Ariès, Philippe francia demográfus

Arisztotelész ókori görög filozófus

Arius lásd Areiosz

Arno salzburgi érsek

Arnold, Dickeninge apátja

Arnulf bajor herceg

Arnulf keleti frank király, római császár

Arnulf kolostori intéző

Arnulf metzi püspök

Árpád magyar nagyfejedelem

Arykan, Attila hun király főfelesége

Asen, I., Ivan bolgár cár

Asen, II., Ivan bolgár cár

Asen, III., Ivan bolgár cár

Aszkold kijevi varég–rusz vezér

Aszparuch bolgár kán

Athalarich keleti gót király

Athanarich nyugati gót fejedelem

Athanasziosz alexandriai pátriárka

Athaulf nyugati gót király

Attila hun király

Audéarde, Ermengarde aquitániai hercegné lánya

Audofleda keleti gót királynő, Nagy Theoderich felesége

Augustinus lásd Ágoston (Szent, Augustinus)

Augustus (Octavianus) római császár

Aurelianus, Lucius Domitius római császár

Authari langobard király

Autrecourt, Nicolaus d&apos; francia filozófus, skolasztikus teológus

Averroës (Ibn Rušd ) arab filozófus, tudós

Babits Mihály magyar költő, író, irodalomtörténész

Bacon, Rogerius angol gondolkodó, ferences szerzetes

Bairoch, Paul belga gazdaságtörténész

Baján avar kagán

Bajazid, I. oszmán szultán

Bajazid, II. oszmán szultán

Balduin, I. edesszai gróf, jeruzsálemi király

Balduin, I. Flandria grófja, latin császár

Balduin, II. Guînes grófja

Balduin, III. jeruzsálemi király

Bálint Sándor magyar néprajzkutató

Balk, Hermann von, a Német Lovagrend nagymestere

Ball, John angol pap, lollard eretnek

Bánk magyar bán, nádor

Barnabás (Szent) apostol

Bartholomeus Anglicus ferences szerzetes

Bartolommeo, Michelozzo di itáliai reneszánsz szobrász, építész

Basarab havasalföldi vajda

Baszileiosz (Nagy Szent Vazul) egyházatya

Baszileiosz ankürai püspök

Baszileiosz, I. bizánci császár

Baszileosz, II. („Bolgárölő”) bizánci császár

Báthori család

Báthori István erdélyi vajda

Batu tatár kán

Baudoin flandriai gróf

Bautier, Robert-Henri francia gazdaságtörténész

Beatrix (Aragóniai), magyar királyné, I. Ferrante nápolyi király lánya, Hunyadi Mátyás felesége

Beatus liébanai presbiter

Beaumanoir, Philippe de francia jogtudós

Beauvais, Vincent de domonkos szerzetes, enciklopédia író

Becchi, Gentile firenzei püspök, humanista

Becket Tamás (Szent) canterburyi érsek, mártír

Beda Venerabilis angolszász bencés szerzetes, író, tudós

Begga, I. (Landeni) Pippin lánya

Béla, I. magyar király

Béla, II. (Vak) magyar király

Béla, III. (Alexiosz) magyar király

Béla, IV. magyar király

Belisarius bizánci hadvezér

Bellini család

Bellini, Gentile velencei reneszánsz festő

Bellini, Giovanni velencei reneszánsz festő

Bellini, Jacopo velencei reneszánsz festő

Belos szerb bán

Benedek (Anianei, Szent) bencés apát

Benedek (Nursiai, Szent) bencés rendalapító

Benedek, V. pápa

Benedek, VII. pápa

Benedek, XI. pápa

Benedek, XIII. ellenpápa

Berengár friauli őrgróf

Berengár, II., ivreai őrgróf, itáliai király

Bernard (Cluny) bencés szerzetes

Bernard, a chartes-i iskola tanára

Bernardin (Sienai, Szent) ferences hitszónok, egyháztanító

Bernát (Clairvauxi, Szent) ciszterci apát

Bernhard, Itália királya, Nagy Károly unokája

Bernward (Hildesheimi, Szent) Hildesheim püspöke

Berta frank királylány, a kenti király felesége

Bertrand de Born francia trubadúr

Bibó István magyar jogász, politikus, társadalomtudós

Bicskei Gergely esztergomi érsek

Biel, Gabriel német skolasztikus filozófus

Bingeni Hildegard német misztikus apáca

Biraben, J. N. francia történész, demográfus

Birger, Jarl svéd államférfi, hadvezér

Bisticci, Vespasiano firenzei könyvkereskedő, hu-manista

Bleda hun nagyfejedelem

Bloch, Marc francia történész

Blois, Pierre de (Petrus Blesensis) francia költő, diplomata

Boccaccio, Giovanni itáliai író, költő, humanista

Boccanegra család

Boccanegra, Simone genovai doge

Boëthius de Dacia filozófus

Boëthius római író, filozófus 

Bogdán, I. moldvai fejedelem

Bohemund, Taranto grófja

Boleslav, I. cseh fejedelem

Boleslav, II. cseh fejedelem

Boleslav, III. cseh fejedelem

Bołeszlaw, I. (Chobry, Vitéz) lengyel fejedelem, uralkodó

Boleszław, II. (Merész) lengyel uralkodó 

Boleszław, III. (Ferdeszájú) lengyel uralkodó

Boleszław, V. (Szemérmes) lengyel uralkodó

Bonaventura (Szent) teológus író

Bonifác (Szent, Winfrid) hittérítő, érsek, pápai legátus

Bonifác, VIII. pápa

Bonipertus pécsi püspök

Borgia család

Borgia, Cesare VI. Sándor pápa fia, kardinális, hadvezér

Borgia, Lucrezia VI. Sándor pápa leánya, modenai hercegné

Boric boszniai bán

Boril bolgár cár

Borisz (Szent), vértanú, I. Vlagyimir kijevi nagyfejedelem fia

Borisz, I. bolgár kán

Borisz, Kálmán magyar király állítólagos fia

Bořivoj, I. cseh fejedelem

Botticelli, Sandro firenzei reneszánsz festő

Bouillon Gottfried flamand lovag, jeruzsálemi király

Brabanti Siger filozófus

Bracciolini, Poggio itáliai tudós, humanista

Bracton, Henry de angol jogtudós

Bradwardine, Thomas angol tudós, canterburyi érsek

Bramante, Donato itáliai reneszánsz építész

Brancaleone degli Andalo római senator

Branimir horvát fejedelem

Braudel, Fernand francia történész

Braulio Zaragosa püspöke

Bréhier, Louis francia történész

Brémai Ádám német teológus, történetíró

Bresciai Arnold ágostonos kanonok, római nép-tribun

Brienne-i János jeruzsálemi király

Broederlam, Melchior németalföldi reneszánsz festő

Brown, Peter angol történész

Bruce, Edward Írország királya

Bruce, I. Robert skót király

Brunelleschi, Filippo itáliai reneszánsz szobrász, építész

Brunichild frank királyné

Brúnó (Kölni, Szent) reimsi kanonok

Bruno kölni érsek, I. Ottó testvére

Bruno Sankt Gallen-i szerzetes

Bruno, III. Ottó unokatestvére lásd Gergely, V. pápa

Budai Nagy Antal erdélyi kisnemes

Buddha

Bulcsú magyar törzsfő

Burchard wormsi püspök

Buridanus, Johannes skolasztikus filozófus, a párizsi egyetem tanára

Burke, Peter brit történész

Bussi, Giovanni Andrea dei pápai könyvtáros

Caesar, Julius római császár

Caesarius (Szent) arles-i püspök, érsek

Caetani család

Caillet (Carle), Guillaume francia paraszt, a Jacquerie vezetője

Callixtus, II. pápa

Callixtus, III. pápa

Camões, Luis de portugál költő

Campin, Robert flamand festő

Cangrande, della Scala itáliai signore

Capellanus, Andreas (András) francia udvari káplán

Capestrano, Giovanni da (Kapisztrán János) ferences teológus, hitszónok, inkvizítor

Carpaccio, Vittore itáliai reneszánsz festő

Carpini, Johannes Piano ferences szerzetes, utazó

Cassianus, Johannes ókeresztény szerzetes, teológus

Cassiodorus, M. Aurelius római államférfi, történetíró

Castagno, Andrea del itáliai festő

Castracane, Castruccio itáliai zsoldosvezér

Celanói Tamás ferences szerzetes, költő

Celesztin, I. pápa

Cellet, Pierre de bencés apát, püspök

Cemicas karantán törzsfő

Champeauxi Vilmos (Guillelmus de Campellis) párizsi teológiai tanár

Chartier, Jean francia festő, illusztrátor

Châtillon Anna antiókhiai hercegnő, magyar királyné

Chieregati, Francesco itáliai püspök, pápai nuncius

Childeric, III. Meroving király

Childerich, I. frank törzsfő

Chlep langobard király

Chlodovechus lásd Chlodvig

Chlodvig, I. frank király

Chozil (Kocel), Priwina nyitrai szláv fejedelem fia

Chrétien de Troyes francia költő

Chrétienne, Guînes-i grófné, II. Balduin felesége

Christine, Guînes-i nemesasszony

Christine de Pisan francia írónő

Chrodegang metzi püspök

Cibo család

Cicero, Marcus Tullius ókori római író, filozófus, politikus

Cillei Borbála német-római császárné, Luxemburgi Zsigmond második felesége

Cillei Ulrich magyar főúr

Cimabue itáliai festő

Cirill (Szent, Konsztantínosz, Kürillosz) bizánci filozófus, hittérítő, nyelvtudós

Clemens Scotus ír grammatikus

Clothar, I. frank király

Clothar, II. frank király

Coducci, Mauro itáliai reneszánsz építész

Cola di Rienzo nótárius, római néptribun

Colonna család

Columba (Szent) ír szerzetes

Comestor, Petrus francia teológus

Conan, III. Bretagne hercege

Constans, Flavius Iulius nyugatrómai császár

Constantius, I. nyugatrómai császár 

Constantius, II. keletrómai császár

Conti család

Corbeil, Pierre de francia érsek

Cornelius caesareai centurio

Corrigia, Matteo Gerardi de itáliai podeszta

Corvin János, horvát–szlavón bán, Hunyadi Mátyás fia

Cosmas cseh történetíró

Courçon, Robert de a párizsi egyetem kancellárja

Craon, Petronille de Chemillé-i grófnő, fontrevault-i apátnő

Crescentiis, Petrus de bolognai jogász, mezőgazdasági író

Crescentius család

Crescentius, II. János római nemes

Crescentius, III. János római nemes

Cristoph Cellarius német történész és nyelvész  

Crivelli, Carlo itáliai festő

Cusanus, Nicolaus német bíboros, teológus, filozófus

Cyprianus (Szent) karthágói püspök

Czarnkówi János lengyel történetíró

Csák Péter magyar báró

Cserepnyin, L. V. orosz történész

Csukovits Enikő magyar történész

Dagobert, I. frank király

Damasus, I. pápa

Dante, Alighieri itáliai költő, filozófus

Decius, Caius Traianus római császár

Deér József magyar történész

Delumeau, Jean francia történész

Demeter esztergomi érsek

Démétrios (Dmitar) Zvonimir horvát király

Dénes, I. portugál király

Deoderik karantán püspök

Desiderius lásd Victor, III. pápa

Díaz de Vivar, Rodrigo kasztíliai nemes

Diaz, Bartolomeu portugál hajós, felfedező

Diocletianus, Caius Aurelius Valerius római császár

Dionüsziosz Areopagita görög nyelven író teológus, filozófus

Dionysius Exiguus ókeresztény író

Dir kijevi varég–rusz vezér

Długosz, Jan lengyel, kanonok, diplomata, történetíró

Dmitrij Ivánovics moszkvai nagyfejedelem

Dobrawa cseh hercegnő, lengyel királyné

Don João de Avis lásd I. János portugál király

Don Juan lásd Aragóniai János asztúriai herceg

Donatello firenzei szobrász

Donati, Lucrezia firenzei nemesaszony

Donatus karthágói püspök

Donatus, Aelius késő római grammatikus

Dopsch, Alfons osztrák társadalom- és gazdaságtörténész

Doria család

Dracul, Vlad havasalföldi vajda

Dragoş/Drágffy család

Dragutin (IV.) István szerb király, szerémi herceg

Drahomira, cseh királyné, I. Vratislav felesége 

Drogo itáliai herceg

Duby, Georges francia történész

Duccio sienai festő

Duh zágrábi püspök

Dungal ír szerzetes, tudós, költő

Duns Scotus, Johannes ír skolasztikus filozófus

Durandus moissaci püspök

Dzsingisz tatár kán

Dzsocsi mongol hadvezér, Dzsingisz kán fia

Ebroin neustriai háznagy

Eckhart keresztény misztikus, gondolkodó

Edgar, I. angol király

Edika szkír törzsfő, Attila udvari főembere

Edward (Fekete Herceg) walesi herceg, III. Edward fia

Edward, I. (Nyakigláb) angol trónörökös, király

Edward, I. wessexi király, Nagy Alfréd fia

Edward, II. (Szent) angol király

Edward, III. (Hitvalló, Szent) angol király

Edward, III. (Plantagenet) angol király

Edward, IV. (Plantagenet) angol király

Egbert wessexi király

Eike von Repkow német hivatalnok

Einhard (Einhart) frank történetíró

Eiréné bizánci hercegnő, bolgár cárné, III. Asen Ivan felesége

Eiréné bizánci régens, császárnő, VI. Konsztantinosz anyja

Eiréné lásd Szent Piroska

Eirik norvég érsek

Eizenstein, Szergej orosz filmrendező

Ekkehard, Sankt Gallen-i szerzetes

Electulfs rabszolga

Ellák hun hadvezér, Attila hun fejedelem fia

Elpidius Rusticus keresztény költő

Emma normann hercegnő, angol királyné

Emmerám (Szent) vértanú püspök 

Endrei Walter magyar technikatörténész

Ennodius (Szent) páviai püspök

Eppinus frank pohárnok

Ercole d’Este, I. ferrarai herceg

Erik (Szent) svéd király

Erik, I. dán király

Ermanarich keleti gót király

Ermengarde, IX. Vilmos aquitániai herceg felesége

Ermolao Barbaro itáliai tudós

Erős Róbert Anjou és Blois grófja, a Capetingek őse

Erzsébet (Kotromanić) magyar királyné, I. (Nagy) Lajos második felesége

Erzsébet (Kun), régens, IV. (Kun) László anyja

Erzsébet (Luxemburgi), magyar királyné, régens, Habsburg Albert felesége

Erzsébet (Magyarországi, Szent) magyar királyi hercegnő, II. András lánya

Erzsébet (Piast), magyar királyné, I. Károly Róbert felesége

Erzsébet (Yorki) angol királyné

Eschenbach, Wolfram von német költő

Eskil lundi érsek

Ethelred, II. angol király

Étienne Marcel francia posztókereskedő

Eude miniatúra festőnő

Eudo aquitán herceg

Eudoxia vandál királyné, III. Valentinianus lánya

Eufrozina magyar királyné, II. Géza felesége

Eurich nyugati gót király

Euszébiosz, Kaisareiai püspök, történetíró

Eutükhész konstantinápolyi kolostori elöljáró

Eyck, Jan van németalföldi festő

Farinata degli Uberti itáliai nemes, zsoldosvezér

Fātima, Mohamed lánya

Fedeles Tamás magyar történész

Félix, II. pápa

Félix, IV. pápa

Félix, V. ellenpápa

Ferdinánd, I. (Habsburg) magyar és cseh király

Ferdinánd, I. kasztíliai király

Ferdinánd, I. portugál király

Ferdinánd, II. (Aragóniai) aragóniai és (V.) kasz-tíliai király

Ferdinánd, III. leóni és kasztíliai király

Ferenc (Assisi, Szent) ferences rendalapító

Fergant, IV. Alan Bretagne hercege

Ferrand portugál herceg

Ferrante, I. nápolyi király

Ficino, Marsilio itáliai orvos, filozófus, humanista

Fieschi család

Fink, Karl August német egyháztörténész

Firenze, Andrea (di Bonaiuto) da itáliai festő

Flandriai Bertha, I. Fülöp francia király első felesége

Flandriai Margit, Merész Fülöp burgundi herceg felesége

Focillon, Henri francia művészettörténész

Folkunger család

Font Márta magyar történész

Fra Angelico firenzei festő

Francesca, Piero della itáliai reneszánsz festő, matematikus

Frangipani család

Fredegarius frank történetíró

Fredegunde frank királyné

Freisingi Ottó püspök, történetíró

Frigyes, Hohenstaufeni sváb herceg

Frigyes, I. (Barbarossa, Rőtszakállú) német-római császár

Frigyes, II. német-római császár

Frigyes, III. (Szép) osztrák herceg, német (ellen)király

Frigyes, III. német-római császár

Fritigern nyugati gót vezér

Froissart, Jean francia történetíró

Fuggerek augsburgi bankár- és kereskedőcsalád

Fulbert chartres-i püspök

Fulco, IV. Anjou grófja

Fulco, V. Anjou grófja, jeruzsálemi király

Fülöp (Merész) burgundi herceg

Fülöp (Sváb) német király

Fülöp (Szép) spanyol trónörökös, I. Miksa császár fia

Fülöp, I. francia király

Fülöp, II. (Ágost) francia király

Fülöp, III. (Jó) burgundi herceg

Fülöp, IV. (Szép) francia király

Fülöp, VI. francia király

Galerius, Maximianus római császár

Galilei, Galileo itáliai tudós

Galla Placidia nyugati gót királyné, I. Theodosius lánya

Gallienus, Publius Licinius Egnatius római császár

Gallus (szent) ír szerzetes, misszionárius

Garibald bajor herceg

Ğayhānī, al khorászáni tudós

Geiserich vandál király

Gelasius, I. pápa

Gelimer vandál király

Gellért (Szent) csanádi püspök

Geoffroi Plantagenêt Anjou grófja

Gerard cambrai-i püspök

Gerbert (Aurillaci vagy Reimsi) lásd Szilveszter, II. pápa

Gerboldo apát

Gergely (Toursi) toursi püspök, történetíró

Gergely, I. (Nagy, Szent) pápa

Gergely, IV. pápa

Gergely, V. pápa

Gergely, VII. pápa

Gergely, IX. pápa

Gergely, XI. pápa

Gergely, XII. pápa

Gergely, Nazianszoszi görög püspök, egyházatya

Gergely, Nüsszai (Szent) görög egyházatya, teológiai író 

Gerics József magyar történész

Gerold bajor praefectus

Gerold pannóniai őrgróf

Gerson, Jean francia tudós, a párizsi egyetem kancellárja

Gertrúd (Meráni) magyar királyné, II. András felesége

Géza magyar fejedelem

Géza, I. magyar király

Géza, II. magyar király

Ghiberti, Lorenzo itáliai reneszánsz szobrász, ötvösművész 

Ghirlandaio, Domenico firenzei freskófestő

Gilbertus Porretanus (Poitersi Gilbert) skolasztikus filozófus

Giotto di Bondone firenzei festő, szobrász és építész

Gizella (Gisela) bajor hercegnő, magyar királyné

Glaber, Rodulfus clunyi szerzetes, történetíró

Glanvill, Ranulf de angol jogtudós

Gleb (Szent) vértanú, I. Vlagyimir kijevi nagyfejedelem fia

Godwin Wessex earlje

Goes, Hugo van der flamand festő, grafikus

Golubinszkij, E. orosz történész

Gonzaga család

Gotfrid (Gotfred) dán király

Gottfried (V.) Plantagenêt Anjou grófja

Gozzoli, Benozzo firenzei festő

Gratianus itáliai teológus, kánonjogász

Gratianus, Flavius római császár

Grimaldi család

Grimoald, Austrasia maior domusa, I. (Landeni) Pippin fia

Grimoald, Austrasia maior domusa, II. Pippin fia

Groote, Gerhard németalföldi pap

Grosseteste, Robert oxfordi tudós

Guiccardini, Francesco itáliai történetíró

Gundahar burgund király

Gunderich vandál király

Gundobad burgund király

Gundowech burgund király

Gunthamund vandál király

Guntram burgund király

Guthrum dán király

Guzman Domonkos kasztíliai pap, a domonkos rend alapítója

Györffy György magyar történész

György, II. Terter bolgár cár

Haakon (Magnus) norvég királyi herceg

Haakon, I. (Jó) norvég király

Haakon, IV. (Öreg) norvég király

Hackeborni Mechtild német apáca, misztikus író

Hadīğa/Hadidzsa, Mohamed első felesége

Hadrián, IV. pápa

Hadrián, VI. pápa

Hadrianus római császár

Hadrianus, I. pápa

Hajnal István magyar történész

Haldūn, Ibn arab történetíró

Halecki, Oscar lengyel történész

Harald (Haarfager, Széphajú) norvég király

Harald, I. (Kékfogú) dán király

Harald II. (Erikkson, Szürkebundás) norvég király

Harald, II. (Godwinson) Wessex earl-je, angol király

Harald, III. (Hardrada, Keménykezű) norvég király

Harmatta János magyar történész

Harnack, Adolf német teológus, történész

Hārūn ar-Rašīd Abbaszida kalifa

Harvengt, Philippe de premontrei apát

Héder Henrik magyar báró

Hedvig (Jadwiga, Szent) magyar hercegnő, lengyel királyné

Heisenberg, August német történész

Helmoldus bosau-i plébános, történetíró

Héloïse, Abélard tanítványa és szerelme

Henrik I. (Madarász) német király

Henrik, I. (Szakállas) sziléziai fejedelem

Henrik, I. angol király

Henrik, I. francia király

Henrik, I. konstantinápolyi latin császár

Henrik, II. (Civakodó) bajor herceg

Henrik, II. (Plantagenêt) angol király

Henrik, II. (Szent) bajor herceg, német király, német-római császár

Henrik, II. angol király

Henrik, II. kasztíliai király

Henrik, III. (Oroszlán, Welf) szász és bajor herceg

Henrik, III. angol király

Henrik, III. bajor herceg, német-római császár

Henrik, IV. angol király

Henrik, IV. német-római császár

Henrik, V. angol király

Henrik, V. francia király

Henrik, V. német király, német-római császár

Henrik, VI. angol király

Henrik, VI. szicíliai és német király, német-római császár

Henrik, VII. angol király

Henrik, VII. német király, német-római császár

Henrik, X. (Büszke) bajor herceg

Henryk, II. (Kegyes) sziléziai fejedelem

Hérakleiosz, I. bizánci császár

Heribert, II. vermandois-i gróf

Heródes Agrippa, II. zsidó király

Heródes Antipas galileai tetrarcha

Heródes, I. (Nagy) Júdea királya

Hervoja Vukčić horvát bán, bosnyák herceg

Hieronymus lásd Jeromos (Szent)

Hierotheosz ortodox szerzetes, magyar püspök

Hilarius Limonium (Poitiers) püspöke

Hildebald frank püspök

Hildebert de Lavardin francia himnuszköltő

Hildebrand bíboros lásd Gergely, VII. pápa

Hildegard római császárné, Nagy Károly második felesége

Hilderich vandál király

Himiltrud, Nagy Károly első asszonya

Hincmar reimsi érsek

Hóman Bálint magyar történész

Honorius (Autuni, Augustoduniensis) német származású teológus

Honorius, Flavius római császár

Honorius, II. pápa

Honorius, III. pápa

Horváti család

Hrabanus Maurus fuldai apát, tudós, teológus

Hrotswita német kanonissza, írónő

Hroudland breton őrgróf

Huerta, Jean de la spanyol reneszánsz szobrász

Hugo (Vienne-i, Povence-i) Alsó-Burgundia ura, itáliai király

Hugo cluny-i apát

Hugó, I. (Capet) frank király

Hugo, II. (Vaudémonti) vaudémonti gróf, keresztes lovag

Huizinga, Johan holland történész

Humbertus da Silva Candida francia bencés apát, bíboros

Hunerich vandál király

Hunyadi család

Hunyadi János magyar hadvezér, kormányzó

Hunyadi László, Hunyadi János id. fia

Husz, Jan cseh pap, tanár, vallásreformer

Ibrāhīm Omajjád kalifa

Ignatiosz konstantinápolyi pátriárka

Igor rusz fejedelem

Ilona szerb királyné

Imre (Szent) magyar királyi herceg

Imre magyar király

Ince, I. pápa

Ince, II. pápa

Ince, III. pápa

Ince, IV. pápa

Ince, VIII. pápa

Inghen, Marsilius van nominalista filozófus

Ióannész Szkülitzész bizánci történetíró

Ionas orléansi püspök

Iordanes későantik történetíró

Irenaeus lugdunumi (lyoni) püspök

Iréné bizánci hercegnő, II. Iszaakiosz lánya

Irnerius itáliai jogász

Isidorus (Sevillai) ókeresztény író, Sevilla érseke, egyházatya

Ismāīl (rejtőzködő) imám

István, (II.) Kotromanić bosnyák bán

István (Szent) vértanú

István, Blois angol király

István, I. (Szent, Vajk) magyar király

István, I. pápa

István, II. magyar király

István, II. pápa

István, II. Vladiszláv (Ulászló) szerb trónkövetelő, szerémi király

István, III. (Ștefan cel Mare) moldvai fejedelem

István, III. magyar király

István, IV. magyar király

István, V. magyar király

István, V. pápa

Iszaakiosz, I. bizánci császár

Iszaakiosz, II. (Iszaakiosz Angelosz) bizánci császár

Iszidórosz (Milétoszi) bizánci építész

Iulianus, Flavius római császár

Iustinianus, I. bizánci császár  

Iustinus, I. bizánci császár

Iustinus, II. bizánci császár

Ivan I. (Kalita, „Pénzeszsák”) moszkvai fejedelem

Iván, III. moszkvai nagyfejedelem

Ivo chartres-i püspök

Izabella, I. (Kasztíliai, Katolikus) kasztíliai királynő

Izjaszlav (I.) Jaroszlavics kijevi nagyfejedelem

Jakab (Szent) apostol

Jakab prenestei püspök, pápai legátus

Jakab, I. (Hódító) aragóniai király

Jakab, II. aragóniai király

James, John amerikai művészettörténész

János (Aranyszájú, Szent, Joannész Khrüszoszto-mosz) prédikátor, teológus, egyházatya

János (Damaszkuszi, Szent; Jóannész Damaszké-nosz) teológus, szerzetes

János (Félelemnélküli ) burgundi herceg

János (Földnélküli) angol király

János (Jó) burgundi herceg

János (Keresztelő, Szent) vértanú

János (Szent) apostol, evangelista

János Berry hercege

János, I. (Brienne-i) jeruzsálemi király, konstantinápolyi latin társcsászár

János, I. (Luxemburgi) cseh király

János, I. pápa

János, I. portugál király

János, II. (–) aragóniai király

János, II. (Jó) francia király

János, VII. (Palaiologosz) bizánci császár

János, VII. pápa

János, X. pápa

János, XI. pápa

János, XII. pápa

János, XV. pápa

János, XVI. pápa

János, XXII. pápa

János, XXIII. pápa

Janus Pannonius pécsi püspök, költő, humanista

Jaromír cseh fejedelem

Jaroszláv, I. (Bölcs) kijevi nagyfejedelem

Jeanne d’Arc katolikus szent, francia nemzeti hős

Jenő, IV. pápa

Jeromos (Szent) ókeresztény teológus, egyházatya

Jézus

Jiškra, Jan cseh-morva származású zsoldosvezér

Joachim fiorei ciszterci apát

Joannés, II. (Szép) Komnénosz bizánci császár

Joannész, I. Tzimiszkész bizánci császár

Johanna, I. flandriai grófnő

Johanna, I. nápolyi királynő

Johanna, II. (Őrült) kasztíliai királynő

Johanna, II. nápolyi királynő

Jones, Richard brit demográfus

Judit frank királyné, Jámbor Lajos második felesége

Judit, (Sváb) német hercegnő, magyar királyné

Julianus domonkos rendi szerzetes

Jurij Vszevologyics vlagyimir–szuzdali nagyfejedelem

Jurij, I. Danyilovics moszkvai fejedelem

Jusztinosz (Szent) vértanú, filozófus

Kadłubek, Vincentius krakkói püspök

Kálmán magyar királyi herceg, II. András fia

Kalojan bolgár cár

Kapisztrán János lásd Capestrano, Giovanni da

Kappadókiai János bizánci prefectus

Karaton hun nagyfejedelem

Karlmann austrasiai maior domus

Karlmann, I. frank király

Károly (Anjou, Martell) calabriai herceg, II. Károly nápolyi király fia

Károly (Ifjabb) frank király, Neustrasia kormányzója

Károly (Martell) frank maior domus 

Károly (Provencei) provence-i király, I. Lothár fia

Károly, I. (Anjou), szicíliai és nápolyi király

Károly, I. (Károly Róbert) magyar király

Károly, I. (Nagy) frank király, római császár

Károly, II. (Anjou) nápolyi király

Károly, II. (Gonosz) navarrai király

Károly, II. (Kis, Durazzói) magyar és (III.) nápolyi király

Károly, II. (Kopasz) nyugati frank király

Károly, III. (Együgyű) nyugati frank király

Károly, III. (Kövér) keleti frank király, római császár

Károly, IV. (Luxemburgi) német-római császár

Károly, V. (Bölcs) francia király

Károly, V. német-római császár, spanyol király

Károly, VI. francia király

Károly, VII. francia király

Károly, VIII. francia király

Kastiliai Blanka (Blanche de Castille) régens, IX. Lajos francia király anyja

Katalin (Árpád-házi) magyar királyi hercegnő, szerb királyné

Katalin (Szent, Alexandriai) vértanú

Kázmér (Szent) lengyel herceg

Kázmér I. (Megújító) lengyel fejedelem

Kázmér, II. Igazságos lengyel fejedelem

Kázmér, III. (Nagy) lengyel király

Kázmér, IV. lengyel király

Kazsdan, A. P. orosz történetíró

Kelemen (Alexandriai) görög teológus, egyházi író

Kelemen, II. pápa

Kelemen, III. ellenpápa

Kelemen, IV. pápa

Kelemen, V. pápa

Kelemen, VI. pápa

Kelemen, VII. pápa

Kempis, Tamás német teológus, keresztény misztikus, egyházi író

Kerullariosz Mihály konstantinápolyi pátriárka

Khrüszosztomosz, Joannész lásd János (Arany-szájú, Szent)

Kinizsi Pál magyar hadvezér

Kinnamosz, Jóannész bizánci történetíró

Kiss Gergely magyar történész

Klaniczay Gábor magyar történész

Klotild frank királyné, Chlodvig, I. felesége

Knut (Kanut, Szent) dán és norvég király

Knut, IV. (Szent) dán király

Knut, VI. dán király

Kolozsvári Tamás magyar festő

Kolumbán (Szent) ír szerzetes, apát

Kolumbus Kristóf (Christophoro Colombo) tengerész, felfedező

Konrád, (Mazoviai) lengyel fejedelem

Konrád, (Vörös) lotaringiai herceg

Konrád (Wettini) meisseni őrgróf

Konrád, I. keleti frank király

Konrád, II. német-római császár

Konrád, III. német király

Konrád, IV. német király

Konradin sváb herceg, jeruzsálemi és szicíliai király

Konstantin, I. (Nagy, Constantinus) római császár

Konstantin, II. római császár

Konstantin, VII. Bíborbanszületett (Konsztanti-nosz Porphürogennétosz) bizánci császár

Konstantin, XI. Palaiologosz bizánci császár

Konstanze szicíliai királynő, német-római császárné

Konsztantinosz Porphürogennétosz lásd Konstantin, VII. Bíborbanszületett

Konsztantinosz, V. bizánci császár

Konsztantinosz, VI. bizánci császár

Konsztantinosz, IX. Monomachosz bizánci császár

Konsztantinosz, X. Dukasz bizánci császár

Kopernikusz, Nikolausz lengyel csillagász

Koppány magyar vezér

Könyves Kálmán magyar király

Kötöny kun fejedelem

Kristó Gyula magyar történész

Krum bolgár kán

Kunigunda (Luxemburgi, Szent) német-római császárné, II. Henrik felesége

Kunimund gepida király

Kürillosz alexandriai pátriárka

Lackfi András székely ispán

Lactantius ókeresztény író

Lajos türingiai őrgróf, Magyarországi Szent Erzsébet férje

Lajos I. (Jámbor) Aquitánia kormányzója, frank király és római császár

Lajos, (I.) Anjou hercege

Lajos, (I.) Orléans hercege

Lajos, I. (Nagy) magyar és lengyel király

Lajos, II. (Dadogó) nyugati frank király, római császár

Lajos, II. (Ifjabb) itáliai király, római császár

Lajos, II. (Német, Hludowik) keleti frank király

Lajos, II. (Jagelló) magyar és cseh király

Lajos, III. (Vak) provence-i, itáliai király, római császár

Lajos, IV. (Bajor) német és itáliai király, német-római császár

Lajos, IV. (Gyermek) keleti frank király

Lajos, VI. (Kövér) francia király

Lajos, VII. francia király

Lajos, VIII. (Oroszlán) francia király

Lajos, IX. (Szent) francia király

Lajos, XI. francia király

Lambert ardres-i plébános

Lampert magyar királyi herceg, I. Béla fia

Landino, Cristoforo itáliai humanista író

László nápolyi király, magyar trónkövetelő

László, I. (Szent) magyar király

László, II. magyar király

László, III. magyar király

László, IV. (Kun) magyar király

László, V. magyar király

Laura, Petrarca kedvese

Lazar, I. (Hrebeljanović, Szent) szerb fejedelem

Lazarević (VI.) István szerb fejedelem, despota

Le Coq, Robert francia püspök, kancellár

Le Moiturier, Antoine francia szobrász

Le Roy Ladurie, Emmanuel francia történész

Legano, Johannes bolognai jogtudós

Leinsle, Ulrich G. német egyháztörténész

Lengyel Martin diák, történetíró

Lengyel Miklós montpellier-i diák, orvos

Lentulus, Nagy Károly udvari embere

Leó bizánci (ochridai) érsek

Leó, Vercelli püspöke

Leó, I. (Nagy Szent) pápa

Leó, III. pápa

Leó, IX. pápa

Leó, VI. (Bölcs) bizánci császár

Leó, VIII. pápa

Leó, X. (Giovanni de’ Medici) pápa

Leovigild nyugati gót király

Levedi magyar fejedelem

Libaniosz görög szónok, szofista filozófus

Lipót (I.) osztrák és stájer herceg

Lipót (V.) osztrák herceg

Lipót, (VI.) osztrák herceg

Lippi, Filippino firenzei festő

Lippi, Filippo firenzei festő

Liudolf sváb herceg, gróf

Liudprand cremonai püspök

Liupram salzburgi érsek

Liutprand langobard király

Livi-Bacci, Massimo olasz történész, demográfus

Llul, Ramón katalán lovag-író

Lodovico il Moro (Maria Sforza) Milánó hercege

Lombardo, Pietro itáliai reneszánsz szobrász és építész

Lombardus, Petrus párizsi püspök

Lopez, Roberto olasz történész 

Lorenzetti, Ambrogio itáliai reneszánsz festő

Lorenzetti, Pietro itáliai reneszánsz festő

Lorris, Guillaume de francia költő

Lothar, I. itáliai király, római császár

Lothar, II. itáliai király

Lothar, II. középső Frank Királyság uralkodója

Lothar, III. (Supplinburgi) szász herceg, német-római császár

Lucius, III. pápa

Lucretius, Carus Titus ókori római költő, filozófus

Ludmila (Szent) cseh vértanú, I. Bořivoj felesége

Luitpold bajor őrgróf, herceg

Lukács esztergomi érsek

Lukács evangelista

Lupus, Servatus bencés szerzetes, ferrières-i apát

Luther Márton német lelkész, reformátor

Lübecki Arnold német püspök, történetíró

Macchiavelli, Niccolò itáliai író, filozófus, politikus

Maddalena firenzei nemesasszony, Lorenzo de’ Medici lánya

Magdeburgi Mechtild begina, misztikus író

Maginfried, Nagy Károly kamarása

Magnus, Albertus német teológus, skolasztikus filozófus

Magnus, V. norvég király

Magnus, VI. norvég király

Maiano, Benedetto da itáliai reneszánsz szobrász

Maimūn, Mūsā ibn (Moses Maimonides, Moses ben Maimon) zsidó rabbi, orvos, filozófus

Manegold (Lautenbachi) szerzetes, egyházi író

Manfréd szicíliai király

Mani iráni vallásalapító

Mantegna, Andrea itáliai reneszánsz festő

Manuél, I. (Nagy) Komnénosz bizánci császár

Mánuel, I. portugál király

Marbod rennes-i püspök

Marcellinus Comes történetíró

Marcianus bizánci császár

Marco Polo velencei kereskedő, utazó

Marcus Aurelius római császár

Margit (Bajor, Hainaut-i) grófnő, Félelemnélküli János burgundi herceg felesége 

Margit (Capet) magyar királyné, III. Béla felesége

Margit, Habsburg savoyai hercegné, I. Miksa lánya

Mária (Habsburg) magyar királyné, II. Lajos felesége

Mária magyar királyi hercegnő, II. András magyar király lánya

Mária magyar királynő, I. (Nagy) Lajos lánya

Mária, I. burgundi hercegnő, német-római császárné

Mária, Szent Pakhomiosz egyiptomi remete húga

Marie de Champagne grőfnő, Aquitániai Eleonóra és VII. Lajos francia király leánya

Marie de France költőnő, II. Henrik angol király testvére

Márk evangelista

Markianosz bizánci császár

Markion kis-ázsiai eretnek hitszónok

Marosi Ernő magyar művészettörténész

Marozia itáliai nemesasszony, Theophülaktosz pápai kincstárnok, senator lánya

Marrou, Henri-Irénée francia történész

Martellus, Henricus német térképész

Martianus Capella késő ókori karthágói író, jogász

Martini, Simone sienai festő

Márton (Szent) tours-i püspök

Márton, V. pápa

Masaccio firenzei reneszánsz festő

Máté evangelista

Matild (Anjou) fontevrault-i apátnő, V. Fulco lánya

Matild angol hercegnő, német-római császárné

Matild toscanai őrgrófnő

Mátyás, I. (Hunyadi) magyar király

Maxentius, Marcus Aurelius Valerius római augus-tus

Maximianus ravennai püspök

Maximianus, Marcus Aurelius Valerius római császár

McEvedy, Colin brit történész, demográfus

Medici család/ház

Medici, (I.) Piero de’ firenzei signore

Medici, (II.) Piero de’ firenzei signore, Lorenzo de’ Medici fia

Medici, Cosimo de’ firenzei államférfi

Medici, Giovanni de’ bíboros lásd Leó, X. pápa

Medici, Giuliano de’ (I.) firenzei signore

Medici, Giuliano de’ (II.) firenzei signore, Nemours hercege

Medici, Lorenzo de’ („il Magnifico”) firenzei államférfi  

Mehmed, II. oszmán szultán

Melania (Szent) római nemesasszony

Memling, Hans flamand festő

Menalcas, Nagy Károly udvari embere

Mendel budai zsidó család

Merész Károly burgundi herceg

Merovech száli frank törzsfő

Metód (Szent, Methodiosz) görög szerzetes, hittérítő

Meung, Jean de francia költő

Mezey László magyar irodalomtörténész

Mezid oszmán bég

Michelangelo Buonarroti itáliai reneszánsz képzőművész

Mieszko, I. lengyel fejedelem

Mieszko, II. lengyel fejedelem

Mieszko, III. (Öreg) lengyel fejedelem

Mihály, Géza magyar fejedelem testvére

Mihály, I. bizánci császár

Mihály, II. bizánci császár

Mihály, III. bizánci császár

Mihály, VII. bizánci császár

Mihály, VIII. (Palaiologosz) bizánci császár

Mikhaél zetai (dukljai, diokleiai) fejedelem

Miklós, I. pápa

Miklós, II. pápa

Miklós, V. pápa

Miksa, I. (Habsburg) német-római császár

Milemete, Walter de angol tudós, illusztrátor

Mircea, I. (cel Bătrîn, Öreg) havasalföldi fejedelem

Moerbeke Vilmos domonkos szerzetes

Mohamed iszlám próféta

Mojmír, II. morva fejedelem

Mojmír/Moimar, (I.) morva fejedelem

Montefeltro, Federigo da Urbino hercege, hadvezér  

Montesecco, Gian Battista da zsoldosvezér

Montfort, (I.) Izabella de lotharingiai hercegnő

Montfort, Bertrada de I. Fülöp francia király második felesége, fontevrault-i perjelnő

Montfort, Simon de francia gróf

Montfort, Simon Leicester earlje

Möngke tatár kán

Mściwój gdański részfejedelem

Msztyiszlav „Velikij” (Nagy) kijevi nagyfejedelem

Muāwiya, I. Omajjád kalifa

Muhammad al-Idrīsī arab térképész, földrajztudós, utazó

Murád, I. oszmán szultán

Murád, II. oszmán szultán

Mūsā ibn Nusair Afrika arab helytartója

Nadalfredus rabszolga

Nagy Mariann magyar történész

Nagy Szent Gergely lásd Gergely, I. (Nagy, Szent) pápa

Nagy Szent Leó lásd Leó, I. (Nagy, Szent) pápa

Nagy Szent Vazul lásd Baszileiosz egyházatya

Narses bizánci hadvezér

Nemanja (I.) István szerb fejedelem

Nemanjics, (II.) István szerb fejedelem, király

Nepos, Julius római császár

Nesztoriosz konstantinápolyi pátriárka

Niederhauser Emil magyar történész

Niels dán király

Niethammer, F. J. német pedagógus

Niképhorosz, I. bizánci császár

Niképhorosz, II. Phokasz bizánci császár

Nikétasz Choniatész bizánci krónikás

Nilus (Szent, Neilosz) keresztény író, remete

Nithard frank krónikás, Nagy Károly unokája

Nogaret, Guillaume de francia kancellár

Nogent, Guibert de bencés történetíró, teológus

Norbert (Szent) német szubdiakónus

Notker, Balbulus (Dadogó) Sankt Gallen-i szerzetes, író, költő

Notker, Medicus Sankt Gallen-i szerzetes, orvos

Ockham, William angol ferences szerzetes, skolasztikus filozófus

Octavianus lásd János, XII. pápa

Odilo bajor herceg

Odilon clunyi főapát

Odo (Eudes) Párizs grófja, nyugati frank király

Odoaker (Odovacar) germán hadvezér, itáliai király

Offa merciai király

Oktar hun nagyfejedelem

Olaf (Szent) lásd Olaf, II. (Haraldson)

Olaf, I. Tryggvason norvég király

Olaf, II. Haraldson (Szent) norvég király

Olaf, III. Skötkonung svéd király

Oldřich lengyel részfejedelem, III. Boleslav testvére

Oleg kijevi rusz fejedelem, Rurik fia

Olga (Szent) kijevi rusz fejedelemasszony

Omar, I. (Umar) iszlám kalifa

Omurtag bolgár kán

Orbán, II. pápa

Orbán, VI. pápa

Oresmius, Nicolaus párizsi tanár, lisieuxi püspök

Orestes (Flavius) Attila titkára, római főparancsnok, Romulus Augustus apja

Origenész ókeresztény teológiai író

Orosius gall történetíró

Orseolo, Otto velencei doge

Orsini család

Orsini, Clarice firenzei nemesasszony, Lorenzo de’ Medici felesége

Ossius (Hosius) córdobai püspök

Ostrogorsky, Georg szerb bizantinológus

Oszmán (Utmān) iszlám kalifa

Ottó (Bajor, Wittelsbach) bajor herceg, magyar király

Ottó metzi építőmester

Ottó, (I., Nemes) szász herceg

Ottó, I. (Nagy) német-római császár

Ottó, II. német-római császár

Ottó, III. német-római császár

Ottó, IV. (Welf) német-római császár

Ottokár, II. (Přemysl) cseh király

Ovidius, Naso Publius ókori római költő

Ögödej tatár nagykán

Özséb (Boldog, Eusebius) esztergomi kanonok

Padovai Marsilius skolasztikus teológus, filozófus, író

Pakhomiosz (Szent) egyiptomi remete

Pál (Szent) apostol

Pál, II. pápa

Palladius, Rutilius Taurus Aemilianus római mezőgazdasági szakíró

Panicale, Masolino da itáliai reneszánsz festő

Pápai Páriz Ferenc evangélikus református lelkész, író

Paschalis, I. pápa

Paschalis, II. pápa

Patrik (Szent) ír keresztény térítő

Pauler Gyula magyar jogász, levéltáros, történész

Paulinus aquileiai pátriárka

Paulus Diaconus langobard származású történetíró

Pazzi család

Pazzi, Francesco firenzei nemes, bankár

Pelagius ókeresztény író

Pernoud, Régine francia történész

Péronnelle guînes-i grófné

Perugino, Pietro itáliai reneszánsz festő

Péter (Damiani, Szent) bíboros, egyháztanító

Péter (IV., Nagy) Krešimir horvát király

Péter (Orseolo) magyar király

Péter (Remete, Amiensi) prédikátor

Péter (szent) apostol

Péter alexandria püspök

Péter magyar ispán

Péter, I. (Kegyetlen) kasztíliai király

Péter, I. bolgár cár

Péter, II. bolgár cár

Péter, III. aragóniai és szicíliai király

Péter, IV. aragóniai király

Petrarca, Francesco itáliai humanista költő

Petrus Venerabilis teológus, clunyi apát

Peuerbach, Georg német tudós

Philagathos, Johannes piacenzai érsek lásd XVI. János

Philippa (Toulousei) aquitániai hercegné

Philón alexandriai zsidó filozófus

Photiosz bizánci teológus és természettudós, konstantinápolyi pátriárka

Pico della Mirandola, Giovanni itáliai humanista filozófus

Pierleoni család

Pilatus, Quintus Pontius Júdea procuratora

Pinturicchio itáliai reneszánsz festő

Piperno, Reginald itáliai domonkos teológus

Pippin (Púpos) frank herceg, Nagy Károly elsőszülött fia

Pippin, I. (Landeni) frank maior domus

Pippin, I. aquitániai király, Jámbor Lajos fia

Pippin, II. (Középső vagy Heristali) frank maior domus

Pippin, III. (Kis) frank király

Piranesi, Giovanni Battista itáliai rajzművész, rézmetsző, építész

Pirenne, Henri belga történész

Piroska (Szent, Eiréné) magyar királyi hercegnő, I. László lánya, bizánci császárné

Pisanello reneszánsz festő

Pisanus, Petrus diakónus, latin grammatikus

Pitti család

Pius, II. (Aeneas Silvius Piccolomini) pápa

Plantagenêt család/dinasztia

Platón ókori görög filozófus

Plinius, id. római író, polihisztor

Plinius, ifjabb római író, Bithynia provincia helytartója

Podjebrád (I.) György cseh király

Podjebrád Katalin magyar királyné, I. (Hunyadi)Mátyás első felesége

Poliziano, Angelo humanista költő

Pollaiuolo, Antonio itáliai festő

Pontano, Giovanni itáliai humanista

Pontormo, Jacopo itáliai freskófestő

Porphüriosz görög neoplatonikus filozófus

Postan, M. M. angol gazdaságtörténész

Pot, Philippe burgund nemes, hadvezér, diplomata

Pounds, Norman J. G. brit földrajztudós, történész

Prágai Jeromos cseh vallási reformer 

Přemysl cseh dinasztia

Pribislav karantán törzsfő

Priscianus későantik latin grammatikus

Priszkosz keletrómai diplomata, történetíró

Priwina (Pribina) nyitrai és dunántúli szláv fejedelem

Priwizlauga lásd Pribislav

Prokop, Nagy cseh (huszita) vezető

Prokopiosz (Kaiszareiai) bizánci történetíró

Prudentius, Aurelius Clemens ókeresztény költő

Przemysl, II. lengyel herceg, király

Ptolemaiosz görög csillagász

Pulci, Luigi humanista költő

Radagaisus germán hadvezér

Radim (Gaudentius) gnieznoi püspök, lengyel érsek

Radó Bálint magyar történész

Radoszláv (III.) István szerb király

Rahner, Karl német teológus

Rainulf Aversa grófja

Rajmund, (IV., Toulousi) Toulouse grófja

Ramiro, I. asztúriai király

Rampe, Heinrich türingiai gróf

Raoul Burgundia hercege

Raoul de Toesny normann nemes, hadvezér

Rasztiszláv (Rostislav/Rastislav) morva fejedelem

Ratbod pannóniai őrgróf

Regiomontanus, Johannes német matematikus, csillagász

Rekisvinth nyugati gót király

Rekkared, I. nyugati gót király

Remete Szent Antal keresztény remete

Remete Szent Pál sivatagi remete

Remigius (Szent) reimsi püspök

Riario, Girolamo itáliai báró, IV. Sixtus pápa unokaöccse

Riario, Girolamo itáliai gróf

Riario, Raffaele itáliai bíboros, IV. Sixtus pápa unokaöccse

Richárd (Cornwalli) Poitou grófja, német király

Richárd, I. (Oroszlánszívű) angol király

Richárd, II. angol király

Richárd, III. angol király

Ricimer nyugatrómai hadvezér

Rimbertus hamburg-brémai érsek, történetíró

Rizzo, Antonio itáliai építész, szobrász

Róbert („Guiscard”) normann herceg, hadvezér

Robert Molesmes-i bencés apát

Róbert, I. (Anjou, Bölcs) nápolyi király

Róbert, I. francia király

Róbert, II. (Jámbor) francia király

Robert, II. flamand gróf

Robbia, Luca della itáliai reneszánsz szobrász

Roderich nyugati gót király

Roger, I. szicíliai gróf

Roger, II. szicíliai király

Rogerius váradi kanonok, történetíró

Rollo normann vezér, Normandia hercege

Rómanosz IV. Diogenész bizánci császár

Romuald (Szent) remete, a kamalduli rend megalapítója

Romulus Augustus nyugatrómai császár

Rops, Daniel francia egyháztörténész

Rosamunda gepida királylány

Roscelinus francia filozófus, teológus

Rosenstock-Huessy, Eugen német történész

Rossellino, Bernardo itáliai reneszánsz szobrász, építész

Rossi család

Rothari langobard király

Rovere család

Rovere, Francesco della lásd IV. Sixtus pápa

Rovere, Giovanni della itáliai zsoldosvezér

Rubruk, Willelmus ferences misszionárius, utazó

Rucellai család

Rudel, Jaufré francia trubadúr

Rudolf, I. Habsburg német király

Rudolf, II. felső-burgund király

Rudolf, III. burgund király

Rudolf, Rheinfeldeni sváb herceg

Rufinus bolognai kánonjogász

Ruga (Rua) hun nagyfejedelem

Runciman, Steven angol történész

Rupert (Szent) türingiai püspök

Ruprecht, I. rajnai palotagróf, német király

Rurik (Hrørikr/Roderick) varég vezér, óorosz fejedelem

Rušd, Ibn lásd Averroës

Russel, Josiah C. amerikai történész, demográfus

Rusta, Ibn arab földrajztudós

Rutilius, Claudius késő római költő

Ruysbroeck, Jan van németalföldi misztikus

Salāhaddīn (Szaladin) egyiptomi és szíriai szultán

Salamon I. magyar király

Salisbury János (Johannes Saresberiensis) chartes-i püspök, teológus

Salm, Hermann von német ellenkirály

Salomon ben Jehuda ibn Gabirol (Avicebron, Avencebrol) zsidó költő, filozófus

Salvianus galliai egyházi író

Salviati, Francesco pisai érsek

Salza, Hermann, von, a Német Lovagrend nagymestere

Samo szláv kereskedő

Sámuel (Nagy) bolgár cár

Sancho, II. portugál király

Sancho, III. (Nagy) navarrai király

Sándor, (III. Alexandrosz, Nagy) makedón király

Sándor, I. (Alexandru cel Bun, Jó Sándor) moldvai fejedelem

Sándor, III. pápa

Sándor, V. pápa

Sándor, VI. pápa

Sangallo, Giuliano da itáliai szobrász, mérnök

Sanoki Gergely lengyel humanista író, lembergi érsek

Santi, Raffaello itáliai reneszánsz festő

Saphrax keleti gót vezér

Sashalmi Endre magyar történész

Sassetti család

Saul lásd Pál (Szent) apostol

Savelli család

Savonarola, Girolamo domonkos szerzetes

Scaliger család

Schedel, Hartmann német orvos, polihisztor és történetíró

Schulzbach, von Bertha, III. Konrád sógornője

Scotus Eriugena, Johannes ír neoplatonista filo-zófus, egyházi író

Sedulius Scottus ír grammatikus

Serena nyugatrómai nemesasszony, Stilicho felesége

Sergius, III. pápa

Severus, Flavius Valerius római császár

Sforza, Battista urbinói hercegné

Sforza, Francesco itáliai hadvezér, Milánó hercege

Sharar, Shulamith történész

Sidonius Appolinaris galliai püspök, költő

Sigismund (Szent) burgund király

Silvius Piccolomini, Aeneas lásd II. Pius pápa

Simeon, I. bolgár cár

Siricius (Szent) pápa

Šišman dinasztia

Šišman Ivan bolgár cár

Sixtus, IV. pápa

Slavník cseh nemes, Libice ura

Sluter, Claus burgund szobrász

Soběslav (I.) cseh herceg

Soderini, Piero firenzei gonfaloniere

Southern, Richard William angol történész

Spytihněv, I. cseh fejedelem

Stadler, H. J. német történész 

Stafford, Henry Buckingham hercege

Stilicho vandál származású nyugatrómai hadvezér

Stracimir Ivan vidini cár

Strassburg, Gottfried von német költő

Strozzi család

Sturluson, Snorri izlandi költő, politikus

Šubić Mladen horvát bán

Šubić Pál horvát bán

Subić család

Suetonius, Tranquillus Caius római történetíró

Suger apát bencés szerzetes, teológus író, politikus

Suso, Heinrich (Seuse) német dominikánus, misztikus

Svatopluk, I. (Swentopluk) morva fejedelem

Sven I. (Haraldsson, Hegyesszakállú) dán király

Sverri Sigurdsson norvég király

Świnka, Jakub gnieznói érsek

Syagrius Gallia római helytartója

Symmachus (Szent) pápa

Szántó Konrád magyar egyháztörténész 

Szapolyai család

Szapolyai Imre magyar főúr, nádor, horvát–szlavón bán

Száva (Szent) a szerb ortodox egyház megalapítója, metropolita, író

Szentviktori Hugo skolasztikus filozófus

Szerb Antal magyar író, irodalomtörténész

Szilágyi Mihály magyar hadvezér, kormányzó

Szilveszter, I. pápa

Szilveszter, II. (Reimsi Gerbert) pápa

Szláv Tamás bizánci parasztfelkelés vezetője

Szókratész ókori görög filozófus

Sztrabón ókori görög földrajztudós

Szűcs Jenő magyar történész

Szűz Mária

Szvetoszlav Theodor bolgár bojár, cár

Szvjatopolk, II. Izlaszjavics kijevi nagyfejedelem

Szvjatoszlav (I.) Igorjevics kijevi fejedelem

Szvjatoszlav (II.) Jaroszlavics kijevi nagyfejedelem

Tacitus, Publius Cornelius római történetíró

Tamás (Aquinói, Szent) domonkos szerzetes, teológus, filozófus –

Tamás spalatói főesperes, történetíró

Tankréd (Hauteville-i) normann nemes

Tankréd szicíliai király, II. Roger törvénytelen unokája

Tarentumi Bohemund, Taranto grófja, keresztes hadvezér, antiochiai herceg

Tāriq ibn Zijād arab hadvezér

Tassilo, III. bajor herceg

Tauler, Johann német misztikus

Teia keleti gót király

Tempier, Étienne párizsi püspök

Tengerész Henrik portugál herceg, felfedező

Ţepeş, Vlad havasalföldi vajda

Terentius, Varro Marcus római költő, író 

Tertullianus, Quintus Septimius Florens ókeresztény teológus

Thankmar német herceg, I. Ottó fivére

Themistios görög szónok, filozófus

Theodahad keleti gót király

Theodebert, Austrasia királya

Theoderich (Nagy) keleti gót király

Theoderich, I. nyugati gót király

Theodoinus rabszolga

Theodora bizánci császárné, I. Iustinianus felesége

Theodora bizánci császárné, régens, Theophilosz bi-zánci császár felesége, III. Mihály császár anyja

Theodóra, (ifjabb) Theophülaktosz pápai kincstárnok, senator lánya

Theodora, Theophülaktosz pápai kincstárnok, sena-tor felesége

Theodoricus (Thierry) chartes-i dialektikus, matematikus és természettudós

Theodorosz canterburyi érsek

Theodorosz Dukasz thessalonikéi császár

Theodosius, I. (Nagy) római császár

Theodosius, II. bizánci császár

Theodrosz, I. Laszkarisz nikaiai császár

Theodulf orléans-i püspök, költő

Theophanu bizánci hercegnő, német-római császárné

Theophülaktosz pápai kincstárnok, senator

Thietmar merseburgi püspök, történetíró

Thiudimer keleti gót király

Thrasamund vandál király

Thuróczy János magyar történetíró

Tiberius, Iulius Caesar Augustus római császár

Timur Lenk mongol fejedelem

Tiziano Vecellio velencei reneszánsz festő

Todi, Jacopone da itáliai költő

Tohtamyš tatár kán

Tomašević István bosnyák király

Tomiszláv, I. horvát király

Tomka Miklós magyar vallásszociológus

Tornabouni család

Tornabuoni, Lucrezia firenzei nemesasszony, Piero de’ Medici felesége

Torrigiani család

Totila keleti gót király

Toubert, Pierre francia történész

Traianus, Marcius Ulpius római császár

Traini, Francesco pisai festő

Tribonianus, Flavius bizánci hivatalnok, jogász

Trpimir, (I.) horvát fejedelem

Tudela, Benjamin de zsidó utazó

Tugrul szeldzsuk bég, szultán

Tūmart, Ibn iszlám próféta

Tvrtko, I. boszniai bán

Tyler, Wat angol parasztlázadás vezetője

Uccello, Paolo firenzei reneszánsz festő

Ugolino, III. itáliai podeszta

Újlaki Miklós magyar főúr, macsói bán, erdélyi vajda, bosnyák király

Ulászló, I. (Jagelló) magyar és (III.) lengyel király

Ulászló, II. (Jagelló) magyar és cseh király

Uldin a hunok nyugati szárnyának regulusa

Uroš (Dečanski) III. István szerb király

Uroš (I.) István szerb király

Uroš (II.) István (Milutin) szerb király

Uroš/Dušan, IV. István szerb király, cár

Váczy Péter magyar történész , 

Vajk lásd István, I. (Szent) magyar király

Valdemar (Birgersson ) svéd király

Valdemar, I. (Nagy) dán király

Valdemar, II. (Sejr, Győztes) dán király

Valdes (Valdo) Péter (Petrus Valdesius) lyoni textilkereskedő, reformátor

Valens, Flavius római császár

Valentinianus, I. római császár

Valentinianus, II. római császár 

Valentinianus, III. római császár

Vasari, Giorgio itáliai reneszánsz építész, manierista festő, művészeti író

Vasco da Gama portugál tengerész, felfedező

Vaszilij, I. moszkvai nagyfejedelem

Vaszilij, II. (Vak) moszkvai fejedelem

Vaszilij, III. moszkvai nagyfejedelem

Vazul magyar herceg

Veit Stoss (Wit Stwosz) nürnbergi építész

Venantius Fortunatus frank költő, püspök

Vencel, II. (Přemysl) cseh király

Vencel, III. (Přemysl) cseh király

Vencel, IV. (Luxemburgi) cseh király

Ventadorn, Bernard de francia trubadúr költő

Verger, Jacques francia történész

Vergilius, Maro Publius ókori római költő

Vernadsky, George orosz-amerikai történész

Verrocchio, Andrea itáliai reneszánsz szobrász, ötvös és festő

Vidal, Peire francia trubadúr

Vidimer keleti gót király

Viktor, III. pápa

Viktor, IV. ellenpápa

Villehardouin, Geoffroy de Champagne marsallja

Vilmos (Adelin) angol herceg, I. Henrik fia

Vilmos Toulouse grófja

Vilmos, (II.) (Hollandi) Holland grófja, német király

Vilmos, I. (Hódító) normann herceg, angol király

Vilmos, I. (Jámbor) aquitániai herceg

Vilmos, I. (Rossz) szicíliai király

Vilmos, II. (Jó) szicília király

Vilmos, II. (Rufus) angol király

Vilmos, III. szicíliai király

Vilmos, V. (Nagy) aquitániai hercege

Vilmos, IX. (Trubadúr) aquitániai herceg

Vinci, Leonardo da itáliai művész, polihisztor

Visconti család

Visconti, Gian Galeazzo milánói herceg

Visconti, Matteo milánói vicarius

Visconti, Ottone milánói érsek

Vitéz János bíboros, esztergomi érsek, humanista

Vitruvius, Marcus Pollio római építész, hadmérnök, szakíró

Vladivoj/Wlodoweit cseh fejedelem

Vlagyimir, I. (Szent) kijevi nagyfejedelem 

Vlagyimir, II. Monomah kijevi nagyfejedelem 

Vogelweide, Walter von der német költő (Minne-sänger)

Vojtěch (Szent) lásd Adalbert (Szent)

Voragine, Jacobus de itáliai érsek, történetíró

Vratislav, I. cseh fejedelem

Vratislav, II. cseh fejedelem, király

Vries, Jan de holland történész

Vszevolod (I.) Jaroszlavics kijevi nagyfejedelem

Vukan (Nemanjić ) szerb nagyzsupán

Waifar aquitániai herceg

Walafredus colonus

Walafrid Strabo reichenaui szerzetes, költő, diplomata

Walter, Nincstelen francia nemes, prédikátor

Waso lüttichi püspök

Watt, James skót feltaláló és mérnök

Weland viking vezér

Weyden, Rogier van der németalföldi festő

Wido spoletói herceg, itáliai király, római császár

Widukind corveyi szerzetes, krónikaíró

Wilfred angol misszionárius

Willibrord (Szent) misszionárius, utrechti püspök

Winfrid lásd Bonifác (Szent)

Witelo (Vitellion) sziléziai szerzetes, filozófus

Witigis gót katonai parancsnok, király

Władysław, II. Łokietek (Könyöknyi, II. Ulászló) lengyel király

Władysław, II. Jagelló cseh király lásd Ulászló, II. magyar és cseh király

Władysław, III. (Vékonylábú) lengyel fejedelem

Władysław, III. Jagelló lengyel király lásd I. Ulászló magyar király

Wojciech (Szent) lásd Adalbert (Szent)

Wolgemut, Michael német festő, grafikus

Wölfflin, Heinrich svájci művészettörténész

Wulfila/Ulfila ariánus püspök, bibliafordító

Wycliff, John angol teológus, egyházi reformer

Yngling család

Yūsuf ibn Tašfin marokkói szultán

Zacharias (Szent) pápa

Zarathusztra/Zoroaster iráni bölcselő, pap, vallásalapító

Zénón, I. bizánci császár

Žižka, Jan huszita hadvezér

Zoszimosz bizánci történetíró

Ztoimar karantán törzsfő

Zsigmond (Habsburg) osztrák főherceg

Zsigmond, I. (Luxemburgi) magyar és cseh király, német-római császár

HELYSÉGNÉV MUTATÓ

Aachen 

Accra

Adana

Aden

Agincourt

Akkerman

Akkon 

Alarcos

Albi

Aleppo

Alexandria 

Alicante

Amalfi 

Ambien Hill

Amiens 

Anagni

Ancona

Angers

Ankara

Antiochia (Antiokheia) 

Antwerpen

Aosta

Apulia 

Aquae Grani lásd Aachen

Aquileia

Arad

Arcila

Arelate l. Arles

Arelatum l. Arles

Arezzo

Ariminum

Arkadiopolisz

Arles (Arelate, Arelatum) 

Armagh

Arrabona lásd Győr

Assisi

Augsburg 

Augusta Treverorum lásd Trier

Autun

Aversa

Avignon 

Bagdad 

Bamberg 

Bangor

Banja Luka

Bannockburn

Barcelona 

Bardowick

Bari 

Bar-sur-Aube

Bázel 

Beauvais

Bec 

Bécs (Vindobona) 

Bécsújhely

Belgrád (Singidunum) (lásd még Nándorfehérvár)

Beneventum (Benevento) 

Bergamo

Bergen 

Bern

Betlehem 

Betszaida

Bihar

Bilbao

Biograd (Tengerfehérvár)

Birka

Bitva

Bizánc (Büzantion) lásd Konstantinápoly

Bobbio 

Bologna 

Bordeaux

Bourges

Bouvines 

Bracar lásd Braga

Braga Bracar 

Braslauespurch

Braunschweig

Bremen

Brescia 

Breteuil

Brétigny

Brezalauspurc/Braslauespurch lásd Pozsony

Brigetio

Brindisi 

Brugge 

Brussza lásd Bursa

Brüsszel

Buda 

Burgos

Bursa (Brussza)

Büraburg

Cádiz

Caen

Caesarea (Kaiszareia) 

Cafaggiolo

Calabria 

Calais 

Cambrai

Cambridge

Cannes

Canossa

Canterbury 

Capua

Carcassonne

Careggi 

Carentan

Carnuntum

Centula

Ceuta

Chartres 

Chartreuse (Carthusium)

Chelmno

Citeaux

Cividale

Clermont 

Cluny 

Coimbra 

Como

Constantinopolis lásd Konstantinápoly

Corbie 

Córdoba 

Corvey 

Crécy 

Cuenca

Częstochowa

Csanád

Csernyigov 

Damaszkusz 

Damiette

Danzig lásd Gdańsk

Dévény (Devín)

Diakovár (Djakovo)

Dickeninge

Dijon 

Dorpat

Douai

Dunajów

Duurstede (Dorestad, Dorestatus) 

Dürnkrut (Morvamező) 

Edessza

Eger (Csehország)

Eger

Eichstätt

Elbling

Elvira

Epheszosz 

Erfurt 

Esztergom 

Evesham

Faenza

Fano

Farfa

Faughart

Ferrara 

Ferrières

Fiesole

Firenze   

Fleury

Fontenoy (Fontanetum)

Fontevrault 

Forchheim

Forli

Frankfurt 

Freising

Friaul 

Fulda 

Gaeta 

Galambóc

Gandersheim

Garigliano

Gáza

Gdańsk 

Genf (Geneva, Genava)

Genova 

Gent 

Germigny-des-Prés

Gerona

Gniezno (Gnesen) 

Gorze

Götar

Granada 

Grenoble

Grünwald (Tannenberg)

Győr (Arrabona) 

Gyulafehérvár

Hadrianopolis 

Hága

Haithabu (Hedeby) 

Halberstadt

Harran

Hastings

Hattín

Heidelberg

Helsingborg

Heristal

Hersfeld

Hildesheim 

Hippo

Hirsau

Hispalis lásd Sevilla

Homburg

Hradištĕ

Ikonium (Ikonion)

Imola

Ingelheim

Iona 

Ipswich

Isaszeg

Ivrea

Jajca

Jarrow

Jéna

Jeruzsálem 

Joppe

Kaffa

Kairaván (Kairouan)

Kaiszareia lásd Caesarea

Kápolna

Karakorum

Karthágó 

Kenyérmező

Kerlés

Khalkédon 

Kijev

Kilia

Kljucs

Klokotnica

Kolberg Kołobrzeg 

Kolozsvár

Konstantinápoly (Constantinopolis, Bizánc, Bü-zantion) 

Konstanz 

Koppenhága

Korinthos

Kortrijk (Coutrai)

Köln 

Königsberg 

Krakkó 

Kruševac

Ktésziphón

Kulikovo

Kulm

Lagny

Laodikeia

Laon 

Las Navas de Tolosa

Le Puy

Lęczyca

Legnano

Leicester

León 

Lerida

Lerinum (Lérins) szigete

Lewes

Libice

Liège

Lille

Limonium lásd Poitiers

Lindisfarne 

Lipany

Lisszabon 

Livorno

Ljubecs

Lodi

Londinium lásd London

London (Londinium) 

Lorch

Loreto

Lorris

Lorsch 

Lublin

Lucca 

Lugdunum lásd Lyon

Lund 

Luxeuil (Luxovium)

Luzern

Lübeck 

Lwów

Lyon (Lugdunum) 

Macsó

Magdeburg 

Mainz (Moguntiacum) 

Málaga

Malbork

Malmö

Mamistra

Mantova

Manzikert

Maria Laach

Marienburg

Market Bosworth

Marklo

Marseille (Massilia) 

Massilia lásd Marseille

Maupertuis

Mauriacum 

Medīna (Madīna)

Meersen

Mekka 

Memel

Ménfő

Merseburg

Messina

Metz 

Międzyrzecz (Meseritz)

Mikulčice

Milánó (Mediolanum) 

Milford Haven

Milkó

Modena

Moguntiacum lásd Mainz

Mogyoród

Moissac

Mons Badonius

Mont Saint Michel

Montaillou

Monte Cassino

Monte Gargano

Montpellier

Monza

Morvamező lásd Dürnkrut

Mosaburg (Mosaburc) lásd Zalavár

Moster

Moszkva

Murcia

Murten

Mühldorf

Münster

Müriokaphalon

Näfels

Nag Hammadi

Nagyvárad

Naissus lásd Niš

Nancy 

Nándorfehérvár (lásd még Belgrád) 

Nantes

Nápoly 

Narbonne 

Narvik

Navarra

Názáret

Németújvár

Niš (Naissus)

Nicomedia

Nidaros lásd Trondheim

Nikaia (Nicaea) 

Nikápoly

Nîmes

Nimwegen

Nin (Nona)

Ninive

Nona lásd Nin

Norwich 

Novgorod 

Novigrád

Noyon

Nürnberg 

Nyborg

Nyitra

Odense

Ohrid

Olmütz

Orange

Orléans 

Orvieto

Oslo

Osnabrück

Oviedo

Oxford 

Oxfordshire

Paderborn

Padova

Palaiseau

Palencia

Pamplona

Pannonhalma

Párizs 

Parma

Passau

Pavia 

Pécs (Quinque basilicae)

Perejaszlavl

Perugia

Pest 

Pettau (Bettobia)

Pilisszentkereszt

Piotrków

Pisa 

Pistoia 

Pliszka

Plovdiv (Philippopolisz)

Poggio a Caiano

Pohansko

Poitiers (Limonum) 

Poitou

Polock

Poznań 

Pozsony (Brezalauspurc /Braslauespurch) 

Prága 

Prato

Preszláv

Provins

Prüm

Pszkov 

Quedlinburg

Quentovic 

Quierzy 

Quinque basilicae lásd Pécs

Ravenna 

Regensburg 

Reggio

Reichenau 

Reims 

Reval (Revel) lásd Tallinn

Ribemont

Riga

Rigómező

Rimini

Rjazany

Rocamadour

Róma 

Roncaglia

Roskilde

Rostock

Rothenburg

Rouen (Rotomagus) 

Saint-Denis 

Saint-Bertin

Saint-Riquier 

Salamanca

Salapiugin lásd Zalabér

Salerno 

Salzburg 

San Gimignano

San Giulia Santa Giulia

Sankt Gallen 

Santiago de Compostela

Savaria

Saxonae lásd Soissons

Schesel

Schwerin

Sebenico

Segovia

Serdica lásd Szófia

Sevilla (Hispalis) 

Sézanne

Sibenik

Siena 

Sieradz

Singidunum lásd Belgrád

Sirmium 

Skopje

Sluys

Soissons 

Sopron

Soria

Spalato 

Speyer 

Spoleto 

Stamford Bridge

Stettin

Stockholm 

Stralsund

Strassbourg (Strassburg) 

Székesfehérvár 

Szeleukeia

Szmolenszk

Szófia (Serdica)

Szörény 

Tagaste

Tagliacozzo

Tallinn (Reval)

Tanger

Tannenberg lásd Grünwald

Taranto (Tarento) 

Tarsos Tarzus

Terracina

Tertry

Tewkesbury

Thébai

Thesszaloniké

Thionville

Toledo (Toletum) 

Toletum lásd Toledo

Tolosa lásd Toulouse

Torda

Toronus lásd Tours

Tortosa

Toruń (Thorn) 

Toulouse (Tolosa) 

Tournai

Tournus

Tours (Toronus) 

Towton Moor

Trau

Trier (Augusta Treverorum)  

Tripolisz

Trnovo

Trogir

Trondheim (Drontheim, Nidaros)

Troyes

Tunisz 

Tuscia

Tver

Uherské Hradiště

Ulm

Uppsala 

Urbino 

Vác

Valencia 

Valladolid

Várad 

Várna

Vaslui

Vejle

Velence

Verdun (Virodunum) 

Verona 

Veszprém

Vézelay

Vidin

Vienna (Vienne)

Vindobona lásd Bécs

Virodunum lásd Verdun

Visby

Visegrád

Viterbo

Vlagyimir

Volterra

Vouillé (Vocladis)

Vyborg

Wearmouth

Whitby

Winchester

Wisby

Wislica

Wismar

Worms 

Wrocław (Vratislav) 

Würzburg

Yathrib

York 

Ypres (Ieper)

Zágráb

Zalabér (Salapiugin)

Zalavár (Mosaburg)

Zára

Zaragoza

Zengg

Zimony

Zürich