Jókai Mór
Minden poklokon keresztül

Kiadó: ADAMO BOOKS KFT.

http://adamobooks.com

Felelős kiadó: ADAMO BOOKS KFT. ügyvezetője

Copyright © ADAMO BOOKS KFT.

Budapest, 2016

EPUB ISBN 978-963-387-667-1

MOBI ISBN 978-963-387-668-8

TARTALOM

Első rész

Jegyzet
Zsombor vára
Ami egy asszonynak legnagyobb panasza
A derék szász Henning Brüniszkáld lovag
A lakodalmi menyasszonytánc és a véres kard
Páter Zenobius
Hinczó prófétácskának és az ő apró seregének viselt dolgai
Brüniszkáld megváltja a gyermekeket a saját vére árán
Zenobius megvereti a gyermekek táborával a hitetleneket, anélkül, hogy elvinné őket Mezopotámiába
Nagy dicsősége a magyarok királyának
Csodák, amelyek történnek a pusztában
Segítség érkezik az éhezőknek és a szomjúhozóknak, melyben azonban kevés köszönet vagyon
A tarenta féregnek csodálatos természetű marása
A Jezrael völgy nagy nyomorúságai
A veszedelmes dudaim gyümölcsök
A tetemhalom
Clarinda megtalálja elvesztett férjeurát
Vannak, akik még a hitetleneknél is gonoszabbak
Az igazi De Blois lovag megérkezik
A keresztes hadak rátalálnak a Jordánra, hanem az ellenségre nem találnak
Az egész hadjárat egy búcsújárássá válik a Szentföldön
A Thábor hegye
Csodálatos megrémülés a Thábor hegyén a keresztesek közt

Második rész

Szekéren ment, gyalog jött
Egy lovag három paripával
Hogy fogták el Lebée Lászlót
Isten csodái a föld alatti világokban
A mezítlábos szentek serege
A keresztes homlokú lovag
A soknyelvű diakónus
Az egyik antropophang, a másik assasin
A Hegyek ura vagy a Hegyi vén és annak a birodalma
Alamut vára a hegyek közt
Az üdvözlő tőr
A fedáik
Mohamed paradicsoma
Nagy csapás éri Máriát
A gyónások napja
Róbert lovag menyegzője
A kunok táborában szenvedett rémségek
Az idegen országokban
Az ördög hegyei
Damaszkusz a pálmák városa
Mária fényes bevonulása
Mária félni kezd a paradicsomtól
Malek Kamel, az igazságos
A templomos lovagok
Malek Kamel ítélete
Mária szól a damaszkuszi néphez
Mária Malek Kamel szultán előtt
A gyermek, aki anyját nem találja
Amit a szultán mesél
A veszedelmes paradicsom
A Holt-tenger várában
A vak oroszlán
A Holt-tengeren keresztül
Miért jó vaknak lenni?
A csodatét
A síró foglyok börtöne
A rettentő viszontlátás a férj és a nő között
Hogyan ölte meg a szultánt a galamb?
Menekülés a viharban
Az utolsó pokol, a legrosszabb pokol
A szent szerelme a bűnös iránt
Az eltűnt hitves
A bűnbánat napjai
Az alamizsnakenyérkék
A ravatal és a halottkép
Mit lát valaki a halál után?
Az utolsó kísértet
Amit ember ki nem talál, egy méh kitalálja

Jegyzet

Előrebocsátom, hogy ez nem valami költött mese; mert ha az volna, vakmerőnek kellene neveznünk azt a képzeletet, mely ilyenre vetemedett; hanem valóságos igaz történet, melynek krónikai vázlata kéziratban megtalálható zsombori evangélikus lelkész, Rozsondai László úrnál, Orbán Balázs tudós történetírónk bizonysága szerint; – az akkori korszak rajzolásához való adatok is a valóságból vannak véve, a leghitelesebb kútfők nyomán; – és így minden kételkedés nélkül olvashatja azt mindenki, s ha némely eseményt rendkívülinek fog benne találni, magyarázza meg neki azt a rendkívüli idők szelleme.

Zsombor vára

Az erdélyi „Királyföld” határán egy gúla alakú hegy tetején áll Zsombor vára; aminek hovatartozása felett örök időktől fogva sok vita volt. A szászok azt vitatták, hogy őhozzájuk tartozik mint Kőhalomszék határvára, a székelyek szintén a magukénak állították; a vár maga is hol ide, hol amoda költözött aszerint, amint a vár birtokosa az erdélyi vajdával jó barátságban, vagy ellenségeskedésben élt, de egyszer megtörtént vele az a csoda, hogy még a szászszéknek a fővárát is elhozta magával a székely földre: Kőhalom várát, amit ők „Reps”-nek neveznek, a rómaiak pedig hajdan „Romadivum”-nak hívtak. Hogy ez mint történhetett meg, az ebben a mi történetünkben érthetővé lesz téve.

Zsombor várát a tizenharmadik század második tizedében Lebée László székely gróf bírta. A székelyeknél ugyan csak „pimór”-oknak hívták az előkelő várurakat; hanem Lebée László akként jutott a grófsághoz, hogy ő is egyike volt annak a száz székely testőrnek, akik Visegrádon a király mellett voltak, s Gertrud királyné idejében jó dali táncos volt: akkor kapta ezt a címet, több más korabeli leventékkel együtt. Gertrud királyné siralmas esete után aztán hazajött Lebée László is Erdélybe, itt megházasodott, elvette Homoród-Szent-Mártonról a gazdag Tompa Márton leányát, akivel sok világi kincset kapott; de a minden kincsnél és vagyonnál drágábbat e megbecsülhetetlen jó nőnek szívében, akinek történetéhez hasonlót nem egyhamar hall az ember. A nőt Máriának hívták: árva leány volt, apja, anyja korán elhalt, az öccsét is, Annát odavette magához a férje várába, ahol mindenben bősége volt.