Szamkó Józsefné – Sándorné Új Éva

Segédlet az államháztartási

könyvviteli szolgáltatást

végzők továbbképzéséhez

2017

Wolters Kluwer • Budapest, 2017

Kiadja a

Wolters Kluwer Kft.

Budapest, 2017

1117 Budapest, Prielle Kornélia u. 21–35.

Telefon: +36 (1) 464-5656

Fax: +36 (1) 464-5657

e-mail: info-hu@wolterskluwer.com

www.wolterskluwer.hu

Felelős vezető: Tóth Gábor, a Wolters Kluwer Kft. ügyvezetője

Kiadásért felelős: Fehér Nóra

A kiadványok szerkesztéséért felelős: dr. Rajházi Mónika

Felelős szerkesztő: Kis Erika

Műszaki szerkesztés: Wolters Kluwer Kft.

Grafikai tervezés: Wolters Kluwer Kft.

Tördelés: Korrinfo Kft.

ISBN 978 963 295 663 3

Termékkód: YEB1694

Kiadványaink megtekinthetőek és megvásárolhatóak szakkönyvesboltunkban a Kiadó címén, továbbá a shop.wk.hu portálon.

Minden jog fenntartva, beleértve a sokszorosítás és a mű bővített, illetve rövidített változatának kiadási jogát is.

A Kiadó írásbeli hozzájárulása nélkül sem a teljes mű, sem annak bármely része semmiféle formában

(fotokópia, mikrofilm vagy más hordozó) nem sokszorosítható.

Szerzők:

Szamkó Józsefné

Sándorné Új Éva

Kézirat lezárva:

2017. április 18.

© Szamkó Józsefné, Sándorné Új Éva, Budapest, 2017

© Wolters Kluwer Kft., Budapest, 2017

Előszó

Az államháztartási területen könyvviteli szolgáltatást végzőknek – hasonlóan a korábbi évekhez – 2017. évben is kötelező továbbképzésen kell részt venniük. A kiadványunk a 2017. évi továbbképzésre készült a Nemzetgazdasági Minisztérium által előírt kötelező tematikára épülve, több témakörben – ahol azt az adott témakör megkívánta – részletesebb magyarázatokkal, gyakorlati esetek bemutatásával kiegészítve.

Az előzőeknek megfelelően, könyvünk az aktuális számviteli kérdések részben tartalmazza a 2016. évben évközben megváltozott számviteli szabályokat és a 2017. január 1-jétől hatályos új szabályokat. Ebben az évben a kötelező tematika a jogszabályi változásokon túlmenően több, általános érdeklődésre számító témakört is kijelölt. Ezek a következők: tárgyi eszközök elszámolási kérdései, a költségvetési támogatások biztosításának és fogadásának témaköre, a finanszírozási műveletek elszámolási szabályai, az általános forgalmi adó elszámolásának számviteli feladatai, a pénzeszközök egyeztetési szabályai és a külföldi pénzértékre szóló mérlegtételek év végi értékelési feladatai.

A számviteli részen túlmenően ebben az évben is része a kötelező tematikának a számvitelt érintő egyéb jogszabályi környezet változásai fejezet. Ezen belül külön-külön kerül bemutatásra az államháztartáshoz kapcsolódó jogi szabályozás változása, amely az államháztartásról szóló törvényben és a végrehajtására kiadott kormányrendeletben 2016. év során bekövetkezett változásokból tevődik össze. Szintén a kötelező tematika jegyében bemutatjuk a 2017. évtől hatályos, az adózást érintő előírásokat.

A számviteli rész kiegészítéseként könyvünk mellékletében egy részletes összefoglaló feladat is készült megoldással együtt.

Az államháztartási szakterület kötelező tematikája alapján készült oktatási anyag célja, hogy

– mind az oktatókat, mind a résztvevőket segítse a témakörök könnyebb feldolgozásában a továbbképzés ideje alatt;

– a képzést követően kézikönyvként támogatást nyújtson a munkavégzés során felmerülő problémák megoldásához;

– azoknak a munkatársaknak, szakmai vezetőknek is segítségükre legyen a mindennapi tevékenységükben, akiknek a kötelező továbbképzésen nem kell részt venniük;

– és különösen fontos lehet az államháztartási mérlegképes képzésben résztvevők számára is mind az írásbeli, mind a szóbeli vizsgákra történő felkészülésnél, mivel ehhez az oktatáshoz jelenleg nem áll rendelkezésre megfelelően aktualizált tankönyv és példatár.

Reméljük, kiadványunkat haszonnal forgatják!

A szerzők

1. Aktuális számviteli kérdések

1.1. Az államháztartás számviteléről szóló kormányrendelet 2016. évtől hatályos változásai

Az államháztartás számviteléről szóló 4/2013. (I. 11.) Korm. rendeletet (a továbbiakban: Áhsz.) módosította a 351/2016. (XI. 18.) Korm. rendelet. Az új előírások egy része már 2016. november 19-én, a másik része 2017. január 1-jétől lépett hatályba.

1.1.1. Beszámolási kötelezettség változása

Az Áhsz. hatálya alá tartozó szervezeteknek a korábbi időszakban az éves beszámolójukat ezer forintban kellett elkészíteniük, ettől eltérően csak az önkormányzati alrendszer sajátos gazdálkodásához kapcsolódó elszámolások adatait kellett kötelezően forintban kimutatni. Tekintettel a különböző adatszolgáltatások közötti egyezőségekre, a kerekítések több gondot okoztak, így az éves költségvetési beszámolót már 2016. évtől kezdődően forintban kell elkészíteni. Hasonlóan kellett már 2016. évben elkészíteni az évközi adatszolgáltatásokat (időközi költségvetési jelentés, időközi mérlegjelentés) és a 2016. évi elemi költségvetést is.

A költségvetési számvitelben a költségvetési kiadások és bevétel teljesítését kötelező kormányzati funkciók szerint is kimutatni, addig a pénzügyi számvitelben a költségeket és eredményszemléletű bevételeket szakfeladatonként kellett olyan esetekben kimutatni, tehát ellentétben a költségvetési számvitellel nem teljeskörűen, ahol lényeges azok önköltségének kimutatása. A szakfeladatonkénti adatokat a költségekről és megtérült költségekről szóló beszámoló űrlapon is be kellett mutatni. A 2016. évi éves költségvetési beszámolóban – összefüggésben a szakfeladatok 2017. évi megszűntetésével – ezt a beszámoló űrlapot már nem kellett elkészíteni. A kormányzati funkciók, államháztartási szakfeladatok és szakágazatok osztályozási rendjéről szóló 68/2013. (XII. 29.) NGM rendelet 7. § (1) és (2) bekezdése, valamint a 9. §-a nem került módosításra, így mind 2016. évre, mind 2017. évre változatlanul hatályban van az az előírás, hogy a pénzügyi számvitelben a költségvetési szerv által ellátott közfeladatok, szakmai alaptevékenységek vagy azok valamely résztevékenysége, valamint a vállalkozási tevékenység esetében a költségeket és eredményszemléletű bevételeket szakfeladatonkénti bontásban is be kell mutatni. Ugyanez a szabály vonatkozik a helyi önkormányzatok esetében az önkormányzatok által ellátott közfeladatok és egyéb tevékenységek költségeinek és eredményszemléletű bevételeinek szakfeladatonkénti bontásban történő kimutatására. A 2016. évi könyvekben tehát a költségvetési szerveknek az előzőekben hivatkozott rendelet előírásait a szakfeladatonkénti elszámolásnál be kellett tartani, csak nem kell külön beszámoló űrlapot ezzel kapcsolatban elkészíteni.

1.1.2. Eredménykimutatás tartalmában történt változás

Az eredménykimutatásban a pénzügyi műveletek eredményében kell kimutatni a kapott (járó) osztalékból és részesedésből származó bevételeket. A kapott (járó) osztalék és részesedés között kell elszámolni a tartós és nem tartós részesedések után kapott, az adózott eredmény felosztásáról szóló határozat alapján járó osztalékot, ideértve a kamatozó részvények után kapott kamatot is, ha az a mérlegfordulónapjáig ismertté vált. A korábbi jogszabályi előírás a mérlegkészítés időpontját jelölte meg.

1.1.3. Beszámoló leadása, jóváhagyása, megküldése

Változott a költségvetési szervek éves költségvetési beszámolójának leadási rendje. A költségvetési szerveknek az éves költségvetési beszámoló adatait a költségvetési évet követő év február 28-áig a Magyar Államkincstár (a továbbiakban: Kincstár) által működtetett elektronikus adatszolgáltató rendszerbe fel kell tölteniük az ezeket az adatokat alátámasztó, a könyvelési rendszerből előállított teljes főkönyvi kivonattal együtt. A Kincstár a főkönyvi kivonatok feltöltéséhez külön útmutatót tett közzé a honlapján. A megszűnő költségvetési szervek esetében a megszűnés fordulónapjára kell elkészíteni az éves tartalmú költségvetési beszámolót, ennek határideje a megszűnés napját követő hatvanadik nap.

A könyvelési rendszerből előállított teljes főkönyvi kivonatnak a Kincstár által működtetett elektronikus adatszolgáltató rendszerbe történő feltöltési kötelezettsége a költségvetési szerveken túlmenően még kiterjed a fejezeti kezelésű előirányzatok, az önkormányzati alrendszer minden szervezetének, az elkülönített állami pénzalapok, a társadalombiztosítás pénzügyi alapjai és kezelő szervei, a központi kezelésű előirányzatok és a tulajdonosi joggyakorló szervezetek éves költségvetési beszámolójára is.

1.1.4. A költségvetési számvitelt érintő változások

A megszűnő szervezeteknek a megszűnés fordulónapján meglévő pénzkészletét – az Áhsz. 17. számú melléklete szerinti pénzeszközök egyeztetése érdekében – pénzforgalom nélküli kiadásként már 2016. évben is el kellett számolni. Az év végi jogszabályi módosítással ez az elszámolási kötelezettség úgy változott, hogy a megszűnés fordulónapján meglévő pénzkészletet korrigálni kellett a 36. Sajátos elszámolások számlacsoport számláinak egyenlegével (a 36. számlacsoport érintett alszámláit az Áhsz. 17. számú melléklete tételesen felsorolja). Így a megszűnő szervezet lényegében a pénzeszköz számlák és a 36. számlacsoport érintett számláinak egyenlegéből levezetett pénzforgalmi szemléletű maradványt vezeti ki megszűnéskor a könyveiből.

A jogutód szervezet, illetve a megszűnő átvételére kijelölt költségvetési szerv a megszűnő által közölt összeget számolja el a megszűnés fordulónapján pénzforgalom nélküli bevételként.

1.1.5. A társadalombiztosítás pénzügyi alapjaiból folyósított ellátásokról szóló adatszolgáltatás változása

Az Áhsz. 4. számú melléklete tartalmazza a társadalombiztosítás pénzügyi alapjaiból folyósított egyes ellátások és támogatások tervezett összegeiről és teljesítéséről szóló sajátos beszámoló űrlap tartalmát. Ennek a mellékletnek az 5. pontja megváltozott, ami a gyakorlatban azt jelenti, hogy már a 2016. évi éves költségvetési beszámolóban ezeknek a kiadási jogcímeknek az adatait kell ezen az űrlapon megjeleníteni.

Az 5. pont új tartalma a következő:

A LXXII. Egészségbiztosítási Alap 2. Egészségbiztosítási ellátások kiadásai cím, 3. Természetbeni ellátások alcím, 1. Gyógyító-megelőző ellátás jogcímcsoport, 13. Célelőirányzatok jogcím tekintetében a kifizetett támogatások közül a következőket kell bemutatni:

– méltányossági alapon történő térítések,

– alapellátási vállalkozás támogatási átalánydíj,

– tervezett külföldi ellátások orvosi felülvizsgálata,

– egészségügyi dolgozók béremelésének fedezete,

– az egészségügyi dolgozók pénzellátást helyettesítő jövedelemkiegészítése,

= tartósan betöltetlen háziorvosi körzetek betöltésének, valamint háziorvosi tevékenység végzéséhez szükséges praxisjog vásárlásának támogatása,

– egészségügyi dolgozók mozgóbér elemeinek támogatása,

– fiatal szakorvosok támogatása,

– egészségügyi dolgozók 2016. évi béremelésének fedezete.

1.1.6. Kiegészítő tájékoztató adatokban bekövetkező változások

Az Áhsz. 10. számú melléklete tartalmazza azokat a kiegészítő, tájékoztató adatokat, melyek nemzetgazdasági szempontból az éves költségvetési beszámolókhoz kapcsolódóan a döntés-előkészítéseknél fontosak lehetnek. Az itt bekövetkező változás összefüggésben van azzal, hogy a központosított illetmény-számfejtési rendszer hatálya minden költségvetési szervre kiterjed, így a következő adatok megadása már feleslegessé vált. Ezek az adatok a következők:

– munkáltató által levont és átutalt személyi jövedelemadó, természetbeni egészségbiztosítási járulék, pénzbeli egészségbiztosítási járulék, munkaerőpiaci járulék,

– kifizetőhely által folyósított családi pótlék, táppénz, egyéb társadalombiztosítási ellátás,

– kifizetőhelynél a kifizetett ellátások után kapott térítés.

1.1.7. A rovatrendet érintő változások

Az egységes rovatrendet az Áhsz. 15. számú melléklete tartalmazza. A rovatrend 2016. november 19-étől a következők szerint változott:

– a K501. Nemzetközi kötelezettségek között kell elszámolni a jövőben a korábbi jogcímeken túlmenően az uniós támogatások szabálytalan felhasználása miatti befizetési kötelezettségeket, amelyek nem kapcsolódnak korábban elszámolt költségvetési bevételekhez, különösen a bírságokat, büntetéseket, és a pénzügyi korrekciók közül a korábban költségvetési bevételként el nem számolt tételekhez kapcsolódó kiadásokat. A rovaton belül ebből tételként kell majd kimutatni az Európai Unió jogcímet.

– Új rovat-csoportként jelenik meg a K502. Elvonások és befizetések rovat. Ezen a rovat-csoporton belül a K5022. A helyi önkormányzatok törvényi előíráson alapuló befizetései rovaton kell elszámolni a helyi önkormányzatok szolidaritási hozzájárulás jogcímen teljesített befizetéseit.

– A K511. Működési célú támogatások az Európai Uniónak rovaton belül kell elszámolni a jövőben az Európai Uniótól működési célú átvett pénzeszközként kapott bevételek bármely okból a bevétel elszámolását követő években történő visszafizetését, ideértve a költségvetési bevételként elszámolt tételekre vonatkozó pénzügyi korrekciókat is.

1.1.8. Egyéb pontosítások

– Az eredménykimutatásban a pénzügyi műveletek egyéb ráfordításai között kell elszámolni a Számvitelről szóló 2000. évi C. törvény (a továbbiakban: Szt.) 85. § (1) és (1a) bekezdéseiben meghatározott gazdasági eseményeket, ha azok nem tartós részesedéshez, az értékpapírok között kimutatott hitelviszonyt megtestesítő értékpapírhoz vagy vásárolt követeléshez kapcsolódnak. A változás ennél a jogszabályi helynél az, hogy az Szt. alkalmazási szabályhoz kapcsolódó kivételek köre kiegészült a vásárolt követelésekkel.

– A helyi önkormányzatoknak a Magyarország helyi önkormányzatairól szóló 2011. évi CLXXXIX. törvény (a továbbiakban: Mötv.) 110. § (2) bekezdése szerint a zárszámadási rendelethez csatolnia kell egy vagyonkimutatást a helyi önkormányzat és az általa irányított költségvetési szerv tulajdonában álló nemzeti vagyonba tartozó befektetett eszközökről, a nemzeti vagyonba tartozó forgóeszközökről és pénzeszközökről. A vagyonkimutatás korábbi leírása szerint ezt a vagyonkimutatást eszköz-, illetve forráscsoportonként kellett volna elkészíteni. A jogszabály-módosítás a forráscsoportonkénti elszámolást törölte.

– A kincstár beszámolási és könyvvezetési körébe tartozó központi kezelésű előirányzatokkal kapcsolatos nyilvántartási feladatokat ellátó szervezetek felsorolását az Áhsz. 2. számú melléklete tartalmazza. Ennek a mellékletnek a 17. pontjában az Igazságügyi Hivatal szervezet helyett a fővárosi és megyei kormányhivatalok kerültek kijelölésre.

– A kötelező számlakeretet az Áhsz. 16. számú melléklete tartalmazza. Ezen belül a 842. Hiányzó, selejtezett, megsemmisült, állományból kivezetett eszközök könyv szerinti értéke ráfordítás számla elnevezése kiegészült azzal, hogy itt csak olyan eszközökkel kapcsolatos ráfordítások számolhatóak el, melyek nem minősülnek sem részesedésnek, sem értékpapírnak.

– A kötelező egyezőségeket az Áhsz. 17. számú melléklete tartalmazza. Az egyik ilyen kötelező egyezőség, hogy a 05. számlacsoportban vezetett nyilvántartási számlákon belül az előirányzatok nyilvántartására vezetett (1-es végződésű) számlák egyenlegét nem haladhatja meg a költségvetési évben esedékes kötelezettségek (a 0021. és 0022. nyilvántartási számlával szemben nyilvántartásba vett 2-es végződésű) és a teljesítés (3-as végződésű) nyilvántartására szolgáló számlák egyenlege. Ez alól a kötelező egyezőség alól az Áhsz. két kivételt említ meg, az egyik a központi költségvetés előirányzat-módosítási kötelezettség nélkül túlléphető előirányzataihoz kapcsolódóan vezetett nyilvántartási számlák, a másik az államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény (a továbbiakban: Áht.) 36. § (2) bekezdése szerinti esetek. Ez utóbbi jelenti 2016. november 19-étől az új kivételt. Az Áht. idézett §-a az olyan eseteket tartalmazza, amelyek tekintetében a Kormány egyedi határozatában a szabad előirányzatot meghaladó mértékű vagy tárgyévi előirányzattal nem rendelkező közfeladathoz kapcsolódó kötelezettségvállalást engedélyezhet az ahhoz szükséges előirányzat mértékéről hozott döntésével egyidejűleg, amelynek átcsoportosításáról az államháztartásért felelős miniszternek kell utólag egyoldalú nyilatkozatban gondoskodni.

1.2. Az államháztartás számviteléről szóló kormányrendelet 2017. évtől hatályos változásai

Az Áhsz. több ponton módosult 2017. január 1-jétől is. Ezek a változások a következőkből tevődtek össze.

1.2.1. Az eredménykimutatást érintő változások

Az eredménykimutatáson belül a változások a pénzügyi műveletek eredményének egyes sorait érintették, melyek az Szt. származékos ügyleteket érintő módosításaival vannak összhangban. Ezek a változások a következők:

– Az egyéb kapott (járó) kamatok és kamatjellegű eredményszemléletű bevételek (20. sor) esetében 2016. évben itt kellett elszámolni a mérlegfordulónapjáig még le nem zárt kamatfedezeti ügyletek (határidős, swap és azonnali ügyletek) időarányos nyereségét, legfeljebb a fedezett alapügylet időarányos veszteségének összegéig. A 2017. évtől bevezetésre került módosítás szerint az előző gazdasági esemény helyett itt kell elszámolni a mérlegfordulónapjáig nyereséggel lezárult kamat swap ügyleteknek az Szt. 32. § (5) bekezdés a) és e) pontja vagy az Szt. 44. § (5) bekezdés a) és e) pontja szerint kimutatott elhatárolás megszüntetését, valamint az Szt. 84. § (5) bekezdés f) pont és fb) és fd) alpontjaiban meghatározott gazdasági eseményeket.

Az Szt. előzőekben hivatkozott előírásai a következők:

= 32. § (5) bekezdés a) pont: Az aktív időbeli elhatárolások között kell kimutatni a származékos ügyletek bekerülési (beszerzési) értékét, azaz az ügylet kötése érdekében felmerült költségek (ügynöki díjak, jutalékok, opciós díjak) összegét az ügylet zárásáig.

= 32. § (5) bekezdés e) pont: Az aktív időbeli elhatárolások között kell kimutatni az előrejelzett ügylet vagy biztos elkötelezettség cash-flow fedezeti ügylete esetén, ha a fedezeti ügylet lejárata a pénzügyi teljesítéshez igazodik, és ezért a fedezeti ügylet lejárata későbbi, mint a fedezett ügylet bekövetkezésének időpontja, a fedezeti ügyletnek a fedezett ügylet bekövetkezésének időpontjában fennálló, nem realizált nyereségéből a hatékony részt az ügylet zárásáig, jellegétől függően az egyéb kapott (járó) kamatokkal és kamatjellegű bevételekkel vagy a pénzügyi műveletek egyéb bevételeivel szemben.

= 44. § (5) bekezdés a) pont: A passzív időbeli elhatárolások között kell kimutatni a származékos ügyletek esetén az ügylet kiírásából eredő bevételek összegét az ügylet zárásáig.

= 44. § (5) bekezdés e) pont: A passzív időbeli elhatárolások között kell kimutatni az előrejelzett-ügylet vagy biztos elkötelezettség cash-flow fedezeti ügylete esetén, ha a fedezeti ügylet lejárata a pénzügyi teljesítéshez igazodik, és ezért a fedezeti ügylet lejárata későbbi, mint a fedezett ügylet bekövetkezésének időpontja, a fedezeti ügyletnek a fedezett ügylet bekövetkezésének időpontjában fennálló, nem realizált veszteségéből a hatékony részt az ügylet zárásáig, jellegétől függően a fizetendő (fizetett) kamatokkal és kamatjellegű ráfordításokkal vagy a pénzügyi műveletek egyéb ráfordításaival szemben.

= 84. § (5) bekezdés f) pont fb) és fd) alpont: Az egyéb kapott (járó) kamatok és kamatjellegű bevételek között kell kimutatni a kamat swap ügyletek esetén, ha a vállalkozó nem alkalmazza az Szt. szerinti valós értéken történő értékelést. Amennyiben az elszámolás a mérlegfordulónapjáig nem zárul le, az utolsó kamatfixálás időpontja és a fordulónap közötti időszakra az ügylet alapján járó kamatkülönbözet aktív időbeli elhatárolásának összegét és az előző időszakokban így kimutatott elhatárolás megszüntetését is itt kell elszámolni. Szintén itt kell kimutatni a cash-flow fedezeti célú kamat swap ügyletek esetén az aktív időbeli elhatárolás összegét.

– A pénzügyi műveletek egyéb eredményszemléletű bevételei között (21. sor) kellett 2016. évben elszámolni a mérlegfordulónapjáig még le nem zárt nem kamatfedezeti célú, egyéb fedezeti ügyletek (határidős, opciós, swap) és azonnali ügyletek időarányos nyereségét, legfeljebb a fedezett alapügylet időarányos veszteségének összegéig. A 2017. évtől bekövetkezett változások szerint az előző gazdasági esemény helyett ebben a sorban kell kimutatni a mérlegfordulónapjáig nyereséggel lezárult, kamat swap ügyletnek nem minősülő származékos ügyleteknek az Szt. 32. § (5) bekezdés a) pontja vagy az Szt. 44. § (5) bekezdés a) pontja szerint kimutatott elhatárolás megszüntetését.

Ennél a sornál még változás, hogy 2017. évtől törlésre került a következő gazdasági esemény: a nem fedezeti célú határidős, opciós ügyletek és swap ügyletek pénzügyileg is realizált nyereségjellegű különbözetének a tárgyévre időarányosan jutó összegét, ha az ügylet zárása a mérlegfordulónapja és a mérlegkészítés időpontja között megtörtént.

– A fizetendő kamatok és kamatjellegű ráfordítások között (24. sor) kellett elszámolni 2016. évben a mérlegfordulónapjáig még le nem zárt kamatfedezeti ügyletek (határidős, swap és azonnali ügyletek) időarányos veszteségét, legfeljebb a fedezett alapügylet időarányos nyereségének összegéig. A 2017. évtől bekövetkezett változások szerint az előző gazdasági esemény helyett ebben a sorban kell kimutatni a mérlegfordulónapjáig veszteséggel lezárult kamat swap ügyleteknek az Szt. 32. § (5) bekezdés a) és e) pontja vagy az Szt. 44. § (5) bekezdés a) és e) pontja szerint kimutatott elhatárolása megszüntetését, valamint az Szt. 85. § (2) bekezdés e) pont eb) és ed) alpontjában meghatározott gazdasági eseményeket,

= Szt. 85. § (2) bekezdés e) pont eb) és ed) alpontjainak előírása a következő: A fizetendő (fizetett) kamatok és kamatjellegű ráfordítások között kell kimutatni, függetlenül attól, hogy azt a hitelintézet, más gazdálkodó vagy magánszemély részére kell fizetni a kamat swap ügyletek esetén, ha a vállalkozó nem alkalmazza az Szt. szerinti valós értéken történő értékelést. Amennyiben az elszámolás a mérlegfordulónapjáig nem zárult le, az utolsó kamatfixálás időpontja és a fordulónap közötti időszakra az ügylet alapján fizetendő kamatkülönbözet 44. § (5) bekezdés b) pontja szerinti passzív időbeli elhatárolásának összegét és az előző időszakokban így kimutatott elhatárolás megszüntetését is ezen a jogcímen kell kimutatni. Hasonlóan kell eljárni a cash-flow fedezeti célú kamat swap ügyletek esetén a 44. § (5) bekezdés e) pontja szerinti passzív időbeli elhatárolás esetében is.

– A pénzügyi műveletek egyéb ráfordításai között (26. sor) kellett 2016. évben elszámolni a nem fedezeti célú határidős, opciós ügyletek és swap ügyletek pénzügyileg is realizált veszteségjellegű különbözetének a tárgyévre időarányosan jutó összegét, ha az ügylet zárása a mérlegfordulónapja és a mérlegkészítés időpontja között megtörtént. A 2017. évtől bekövetkezett változások szerint az előző gazdasági esemény helyett ebben a sorban kell kimutatni a mérlegfordulónapjáig veszteséggel lezárult, kamat swap ügyleteknek nem minősülő származékos ügyleteknek az Szt. 32. § (5) bekezdés a) pontja vagy az Szt. 44. § (5) bekezdés a) pontja szerint kimutatott passzív időbeli elhatárolás megszüntetését.

Ennél a sornál változást jelentett még, hogy 2017. évtől törlésre került a következő gazdasági esemény: a mérlegfordulónapjáig még le nem zárt nem kamatfedezeti célú, egyéb fedezeti ügyletek (határidős, opciós, swap és azonnali ügyletek) időarányos veszteségének elszámolási feladata, legfeljebb a fedezett alapügylet időarányos nyereségének összegéig.

1.2.2. Az éves költségvetési beszámoló leadásával, jóváhagyásával, megküldésével kapcsolatos módosítások

Az irányító szervnek a költségvetési szerv által feladott éves költségvetési beszámolót az előzőek szerinti határidőket követően húsz napon belül kell felülvizsgálnia, és annak javítása, kiegészítése szükség szerinti elrendelését követően a Kincstár által működtetett elektronikus adatszolgáltató rendszerben kell jóváhagynia. Ezt követően kell a Kincsárnak is szintén az elektronikus adatszolgáltató rendszerben elfogadnia az irányító szerv által feladott beszámolót. A költségvetési szervnek az aláírt éves költségvetési beszámolót a Kincstár általi elfogadását követő húsz napon belül kell megküldenie az irányító szervnek, amely azt – a felülvizsgálat elvégzését igazoló személy aláírásával ellátva – a költségvetési szervnek tíz napon belül visszaküldi. Az előző évben a Kincstár által jóváhagyott éves költségvetési beszámolót a költségvetési szervnek öt napon belül kellett visszaküldenie az irányító szerv részére.

1.2.3. A pénzügyi számvitelt érintő változások

A pénzügyi számvitelben 2017. január 1-jétől megszüntetésre került a szakfeladattal kapcsolatos kötelező elszámolások előírása, az Áhsz. ezzel összefüggésben a 6. Általános költségek és 7. Szakfeladatok költségei számlaosztályok alkalmazását a jövőben nem teszi kötelezővé, hanem javasolja, hogy a költségvetési szervek a vezetői információs igények kielégítésére, ezen belül elsősorban a szervezeti egységek elszámoltatására, a költséggazdálkodás, az önköltségszámítás sajátos rendszerének kialakítására használják.

A költségvetési szerveknek a számviteli politikájukban rögzíteniük kell az általános költségek, valamint az általános kiadások és bevételek tevékenységekre történő felosztásának módját, a felosztáshoz alkalmazott mutatókat és vetítési alapokat.

A szakfeladatok tehát az Áhsz. szintjén megszüntetésre kerültek, de a kormányzati funkciók, államháztartási szakfeladatok és szakágazatok osztályozási rendjéről szóló 68/2013. (XII. 29.) NGM rendelet 7. § (1) és (2) bekezdései, valamint 9. §-a azonban továbbra is előírja a pénzügyi számvitelben a költségvetési szerv által ellátott közfeladatok, szakmai alaptevékenységek vagy azok valamely résztevékenysége, a költségvetési szervek vállalkozási tevékenysége, a helyi önkormányzatok esetében a helyi önkormányzat által ellátott közfeladatok és egyéb tevékenységek költségeinek és eredményszemléletű bevételeinek szakfeladatonkénti bontásban történő elszámolását. Jelenleg az Áhsz. és az előzőekben hivatkozott rendelet előírásai között ellentmondás van, melyet kizárólag a jogalkotás keretei között lehet majd rendezni. A költségvetési szerveknek a majd bekövetkező jogszabályi módosítások szerint kell eljárniuk.

1.2.4. A könyvviteli zárlati feladatok módosítása, pontosítása

A negyedéves zárási feladatok keretében már nem kell elvégezni a 6. Általános kiadások számlaosztályban könyvelt általános költségek felosztását a 7. számlaosztály megfelelő könyvviteli számláira, ezt elegendő az éves zárási feladatok között végrehajtani. Új feladatként jelenik meg a negyedéves zárási feladatok körében a 003. Kiadások nyilvántartási ellenszámlán nyilvántartott kiadások, valamint a 005. Bevételek nyilvántartási ellenszámlán nyilvántartott bevételek felosztása. Ez összefügg az Áhsz. 16. számú mellékletében a 003. és 005. nyilvántartási ellenszámlákon bekövetkezett változásokkal. Ezeknél az ellenszámláknál megszűnt a korábbi tevékenységenkénti kötelező alábontás. Ezeket a nyilvántartási ellenszámlákat kormányzati funkciókra kell a jövőben is tagolni. A bevételek esetében ez az új előírás azt is jelenti, hogy lehetnek a felmerüléskor olyan bevételek, melyek több kormányzati funkciót is érintenek, de ezek felosztására majd későbbi időpontban kerülhet sor. Ilyen bevétel lehet például a visszaigényelt általánosforgalmiadó-bevétel.

1.2.5. A rovatrendet érintő változások

A rovatrendet érintően kisebb pontosítások következtek be 2017. január 1-jétől kezdődően. Ezek a változások az egyes kiadási és bevételi rovatok leírását érintették.

– A K353. Kamatkiadások rovat leírása kiegészült a lezárt kamat swap ügyletek realizált veszteségével. Ezt a jogcímet a jövőben „ebből” adatként is kell kezelni.

– A K5022. A helyi önkormányzatok törvényi előíráson alapuló befizetései rovaton kell elszámolni a jövőben a helyi önkormányzatok szolidaritási hozzájárulás jogcímen teljesített befizetéseit. A rovaton eredeti előirányzat tervezhető.

– A K5023. rovaton kell a továbbiakban elszámolni az egyéb elvonásokat, befizetéseket.

– A K93. Adóssághoz nem kapcsolódó származékos ügyletek kiadási rovaton kell a jövőben elszámolni a származékos ügyletek hitelek, kölcsönök, értékpapírok értékében ki nem mutatott és a kamatok között el nem számolt kiadásait, így ezen belül ide tartozik a mérlegfordulónapjáig lezárt, kamat swap ügyletnek nem minősülő származékos ügyleteknek a zárás időpontjában érvényes piaci árfolyam és kötési (határidős) árfolyam közötti – veszteségjellegű – különbözet teljes összege és a kiírt opcióért fizetett opciós díjak.

– A B113. Települési önkormányzatok szociális, gyermekjóléti és gyermekétkeztetési feladatainak támogatása rovat leírásából törlésre kerültek a következő bevételi jogcímek: támogató szolgáltatások, közösségi ellátások, utcai szociális munka és a Biztos Kezdet Gyerekház működésének támogatása.

– A B21. Felhalmozási célú önkormányzati támogatások jogcímei kiegészültek a központi költségvetésből biztosított felhalmozási célú kiegészítő támogatásokból származó bevételi jogcímekkel.

– A B4082. Egyéb kapott (járó) kamatok és kamatjellegű bevételek rovat jogcímei kiegészültek a lezárt kamat swap ügyletek realizált nyereség bevételével. Ez a bevételi jogcím az „ebből” kategóriába tartozik.

– A B83. Adóssághoz nem kapcsolódó származékos ügyletek bevételi rovaton kell a jövőben elszámolni a származékos ügyletek hitelek, kölcsönök, értékpapírok értékében ki nem mutatott és a kamatok között el nem számolt bevételeket, ezen belül ide tartozik a mérlegfordulónapjáig lezárt, kamat swap ügyletnek nem minősülő származékos ügyleteknek a zárás időpontjában érvényes piaci árfolyam és kötési (határidős) árfolyam közötti – nyereségjellegű – különbözet teljes összege és a kiírt opcióért kapott opciós díj bevétel.

1.2.6. A pénzeszközök egyeztetését érintő változások

Az Áhsz. 17. számú melléklete szerint kell a pénzeszközök egyeztetését végrehajtani. Ezt az egyeztetést el kell végezni a 32–33. számlacsoportok és a 31. számlacsoport esetében is. Az egyeztetés levezetésénél a jövőben nem kell figyelembe venni a 4132. Megszűnés miatt átvett egyéb pénzeszközök könyv szerinti értéke és változásai könyvviteli számla és a 4131. Megszűnés miatt átvett lekötött betétek könyv szerinti értéke és változásai könyvviteli számla egyenlegét.

1.3. Az államháztartásban felmerülő egyes gazdasági események kötelező elszámolási módjáról szóló NGM rendeletet érintő változások

Az államháztartásban felmerülő egyes gyakoribb gazdasági események kötelező elszámolási módjáról szóló 38/2013. (II. 14.) NGM rendelet (a továbbiakban: NGM rendelet), hasonlóan az Áhsz.-hez módosult 2016. évben december 9-étől és 2017. január 1-jétől is.

1.3.1. Az NGM rendelet 2016. évi változásai

Az NGM rendelet 2016. évre a következő változásokat, pontosításokat tartalmazza:

– Az immateriális javakkal, tárgyi eszközökkel kapcsolatos egyéb elszámolások fejezetben a térítés nélküli átadás elszámolásánál az átadásra kerülő eszköz bruttó értékének, terv szerinti és terven felüli értékcsökkenésének, valamint az értékhelyesbítés kivezetésére a 8434. Térítés nélkül átadott részesedésnek vagy értékpapírnak nem minősülő eszközök nyilvántartás szerinti értéke ráfordítás számlát kell alkalmazni.

– A részesedésekkel, értékpapírokkal kapcsolatos elszámolások fejezetben a részesedések elszámolása alapításkor, tőkeemeléskor nem pénzbeli hozzájárulás teljesítésekor gazdasági eseménysornál a korábban elszámolt értékhelyesbítést is ki kell vezetni a könyvekből (T 415 – K 116–146/166).

– A támogatásokkal, ellátásokkal kapcsolatos elszámolások fejezetben változtak az egyes támogatási jogcímekhez tartozó eredményszemléletű bevételek elszámolására vonatkozó könyvviteli számlák. Ezek a változások a következők:

= Az államháztartáson belüli vissza nem térítendő támogatások fogadásának elszámolásánál a pénzügyi számvitelben a követeléskénti előírás könyvelési tétele: T 3511, 3512 – K 921, 922, 923, 9244.

Ugyanezeket a 9-es számlákat kell azokban az esetekben is alkalmazni, amikor a folyósítás évében visszafizetési kötelezettség keletkezik.

= Az államháztartáson kívüli vissza nem térítendő támogatások, ellátottak pénzbeli juttatásai elszámolásánál, ha visszafizetési kötelezettség keletkezik az adott folyósítási éven belül, akkor a helyes könyvelési tétel: T 36516 – K 8435.

= A könyvviteli nyitás feladatai fejezet kiegészült a bankbetétekkel kapcsolatos átvezetési kötelezettségekkel. Ezek az új könyvelési tételek a következők:

Éven túli lejáratú lekötött bankbetét kivezetése:

T 361 – K 311.

Éven belüli lejáratú lekötött bankbetét nyilvántartásba vétele:

T 312 – K 361.

– A megszűnés címrendi módosítások könyvviteli feladatai fejezetben mind a megszűnő költségvetési szervekre, mind az átvevő szervezetekre vonatkozóan a megszűnés fordulónapján meglévő pénzkészlet pénzforgalom nélküli átadás/átvétel könyvelési tételeinél beépítésre került a „korrigált pénzkészlet” kifejezés. Ennek tartalmát már az Áhsz. módosítási rész tartalmazza. További változások még a következők:

= A beolvadás, illetve jogutód nélküli megszűnés esetén a jogutód, illetve az Áht. 11. § (5) bekezdése szerinti szerveknél új könyvelési tételek:

Az általános forgalmi adó elszámolása számlák megszűnőnél kimutatott bekerülési értékének nyilvántartásba vétele a pénzügyi számvitel szerint:

T 364 – K 495 és/vagy T 495 – K 364.

A megszűnt költségvetési szerv záró pénzkészletének átvétele a pénzügyi számvitelben:

T 31–33 – K 495 és T 495 – K 318, 3318, 3328.

= Az összeolvadás illetve különválás esetén a jogutód szervezetnél új könyvelési tételek:

Az általános forgalmi adó elszámolása számlák megszűnőnél kimutatott bekerülési értékének nyilvántartásba vétele a pénzügyi számvitel szerint:

T 364 – K 491 és/vagy T 491 – K 364.

A megszűnt költségvetési szerv záró pénzkészletének átvétele:

T 31–33 – K 491 és T 491 – K 313, 3318, 3328,

= A központi kezelésű előirányzat, fejezeti kezelésű előirányzat esetén az Áht. 33. § (1) bekezdése szerint az év elejére visszamenőlegesen végrehajtott címrendi módosítás elszámolása a korábbi irányító szervnél alcímen belül beépítésre kerülő új könyvelési tételek:

Az általános forgalmi adó elszámolása számlák nyitó értékének kivezetése a pénzügyi számvitel szerint:

T 364 – K 491 és/vagy T 491 – K364.

Az általános forgalmi adó elszámolása számlák forgalmának kivezetése a pénzügyi számvitel szerint:

T 364 – K 495 és/vagy T 495 – K 364.

A pénzeszközök könyvviteli számlái forgalmának kivezetése a pénzügyi számvitel szerint:

T 495 – K 31–33 és T 318, 3318, 3328.

1.3.2. Az NGM rendelet 2017. évtől alkalmazandó változásai

Az NGM rendeletben 2017. január 1-jétől kizárólag a származékos ügyletek könyvelési tételei változtak meg. Ezek a gazdasági műveletek a költségvetési szervek esetében nem fordulhatnak elő, csak egyes nagyon sajátos feladatot ellátó szervezeteknél (pl. ÁKK Zrt.). A könyvelési tételek kizárólag a teljesség érdekében kerülnek bemutatásra. Az új könyvelési tételek a következők:

Származékos ügyletek (fedezeti célú ügyletek) elszámolása

A könyvelési tételek bemutatásánál az Szt. hivatkozott pontjai szerint aktív időbeli elhatárolásként kell kimutatni a származékos ügyletek bekerülési (beszerzési) értékét, azaz az ügylet megkötése érdekében felmerült költségek (ügynöki díjak, jutalékok, opciós díjak) összegét az ügylet lezárásáig. Az aktív időbeli elhatárolások között kell még kimutatni a fedezeti vagy nem fedezeti célú kamat swap ügyletek esetében az utolsó kamatfixálás időpontja és a fordulónap közötti időszakra az ügyletre járó kamatkülönbözetet az adott kamatperiódussal kapcsolatos elszámolásáig. Szintén az aktív időbeli elhatárolások között kell elszámolni az előre jelzett ügylet vagy biztos elkötelezettség cash-flow fedezeti ügylete esetén, ha a fedezeti ügylet lejárata a pénzügyi teljesítéshez igazodik, és ezért a fedezeti ügylet lejárata későbbi, mint a fedezett ügylet bekövetkezésének időpontja, a fedezeti ügyletnek a fedezett ügylet bekövetkezésének időpontjában fennálló, nem realizált nyereségéből a hatékony részt az ügylet zárásáig, jellegétől függően az egyéb kapott (járó) kamatokkal és kamatjellegű bevételekkel vagy a pénzügyi műveletek egyéb bevételeivel szemben.

A passzív időbeli elhatárolások között kell kimutatni a származékos ügyletek esetén az ügylet kiírásából eredő bevételek összegét az ügylet zárásáig. A passzív időbeli elhatárolásokhoz tartozik még az az eset is, amikor a fedezeti vagy nem fedezeti célú kamat swap ügyletek esetén az utolsó kamatfixálás időpontja és a fordulónap közötti időszakra eső, fizetendő kamatkülönbözet az adott kamatperiódussal kapcsolatos elszámolásáig. Szintén a passzív időbeli elhatárolások között kell kimutatni az előre jelzett ügylet vagy biztos elkötelezettség cash-flow fedezeti ügylete esetén, ha a fedezeti ügylet lejárata a pénzügyi teljesítéshez igazodik, és ezért a fedezeti ügylet lejárata későbbi, mint a fedezett ügylet bekövetkezésének időpontja, fedezeti ügyletnek a fedezett ügylet bekövetkezésének időpontjában fennálló, nem realizált veszteségéből a hatékony részt az ügylet zárásáig, jellegétől függően a fizetendő (fizetett) kamatokkal és kamatjellegű ráfordításokkal vagy a pénzügyi műveletek egyéb ráfordításaival szemben.

„Lapozz bele!” módban ezek az oldalak nem érhetőek el.

Kérjük, vásárolja meg a teljes elektronikus könyvet weboldalunkon.

This page is not available in preview mode.

Should you wish to access the complete text, please purchase the full version of this e-book at our webpage.