CSAK A FIDESZ!?

Politikai szösszenetek

Lantai András

2018

Publio Kiadó

www.publio.hu

Minden jog fenntartva!

Korrektúra: Vörös Eszter

TISZTELT OLVASÓ

Amit a címben lát, az a Fidesz választási kampányjelszava volt négy évvel ezelőtt, kérdőjel nélkül.

Ebben a kötetben azonban a kérdőjel a lényeg. Művemet nem merném könyvnek nevezni, inkább

napló, vagy ha úgy tetszik, munkafüzet. Messze van a teljességtől, nem foglalkozik például az

egészségüggyel, az oktatással, de más szakpolitikákkal sem, többnyire a felszínt kapirgálja. Azt

hiszem, ennek a nyolc évnek (félek, hogy nem csak nyolc) óriási irodalma lesz, ha egyszer normális

országban élünk majd, és ahhoz nem kell elköltöznünk.

Orbán Viktor ígérete a 2010. évi választások előtt az volt, hogy kis győzelem, kis változás, nagy

győzelem, nagy változás. Az vitathatatlan, hogy korszakos fordulatot hajtottak végre az egykori fiatal

demokraták, akik szerintem korosodva virtigli antidemokratákká váltak. Lánczi András, a budapesti

Corvinus Egyetem rektora azt mondta: amit ma korrupciónak neveznek, az a Fidesz legfőbb

politikája. E megállapítást nevezhetnénk beismerésnek, mert a filozófus-tanárember erősen kötődik

a Fideszhez. Amit mond, azt látjuk megvalósulni az ún. fülkeforradalom óta. A miniszterelnök és más

fideszes vezetők barátai, rokonai, kerülnek helyzetbe és nyerik meg többnyire a közbeszerzéseket.

Konkrétabban: politikai befolyásuk jóvoltából meggazdagodtak.

A volt szabaddemokrata kultuszminiszter, Magyar Bálint szociológus által szerkesztett, neves

szerzők munkáit tartalmazó háromrészes Magyar polip elemzi a Nemzeti Együttműködés

Rendszerének (NER) működését, amit a műben posztkommunista maffiaállamnak minősítenek.

Kornai János Látlelet című, közelmúltban megjelent könyvében teszi fel a kérdést: életképes lehet-e

az autokratikus kapitalizmus? Létezik-e illiberális demokrácia? A neves közgazdász megállapítja:

Magyarországon 2010-ben az addig jól-rosszul működő demokrácia kiépítése megtorpant, az ország

erőteljes U kanyarral visszafelé indult. A fékek és ellensúlyok rendszerét hamar elkezdték

lerombolni, sajátos képződmények jöttek létre.

Visszatérve írásaimra: saját nézőpontomból próbáltam reagálni az ország vezetőinek

megszólalásaira. Azt az olvasó dönti el, hogy sikerült-e görbe tükröt tartanom a hatalom elé. Noha a

Fidesz politikája 1993 óta távol áll gondolatvilágomtól, remélem, tárgyszerű voltam, és - szándékaim

szerint legalábbis – nem „csúsztattam”. Itt olvasható dolgozataim többsége az Élet és Irodalomban

(ÉS) jelent meg, kettő a hatalom „jóvoltából” 2016 októberében likvidált Népszabadságban.

Megtiszteltetés számomra, hogy írásaim olyan publicisták alkotásai mellett kerültek az ÉS-be, mint a

néhai Megyesi Gusztáv, Váncsa István, valamint a főszerkesztő, Kovács Zoltán. E nívós hetilap adta a

bátorságot ahhoz, hogy e kötetben publikáljam, amit a magyar politikai életről az elmúlt nyolc évben

gondoltam. Az időrendi sorrendbe állított írások végén közlöm a lap megjelenésének időpontját. A

nyomtatásban most először megjelenő szösszeneteim esetében csak az évet és a hónapot

dokumentáltam.

A fülkeforradalomra készülve

TRÓNRA LÉPÉS ELŐTT

„Az »offshore-lovagokból és milliárdosokból álló Bajnai-kormánynak nincsen semmiféle választói

felhatalmazása” - tájékoztatta Orbán Viktor az őt fogadó Angela Merkelt. Vendéglátója a

Népszabadság tudósítója szerint egyetlen szóval sem reagált az ízléses közlésre. Igazságtartalmához

mindössze annyit fűznék hozzá, hogy a kormányt megválasztó parlament 2006-ban négyéves

mandátumot kapott, és alkotmányosságát a miniszterelnök-jelölthöz közel álló államfő, Sólyom

László is elismerte. Ez tény még akkor is, ha a Gyurcsány Ferenc lemondása és Bajnai Gordon

megválasztása közötti miniszterelnöki casting nem érdemel szépségdíjat.

Kíváncsi lennék arra, hogy mit szólna Orbán Viktor, ha kormányfővé választását követően

Lendvai Ildikó (feltéve, hogy addig MSZP-elnök marad) átugrana Bécsbe, és tudatná a

szociáldemokrata kancellárral, Werner Faymannal: olyan, korábban hatalmukkal visszaélő

szőlőnagybirtokosok kerültek kormányra, akik tősgyökeres populisták, baráti körük pedig

rasszistákból áll. Ez egyébként közelebb lenne a valósághoz.

(ÉS, 2009. június 5.)

ADÓCSALÓK

„A kormány nem más, mint politikai adócsalók gyülekezete” - közölte Orbán Viktor a Fidesz

választmányának ülésén. A jelzővel ellátott minősítés és indoklása elég homályos. Arra

mindenképpen jó, hogy odavágjon egyet a másik oldalnak, de ne legyen rágalmazásért perelhető. Így

viselkedik az új centrális erőtér létrejöttének szószólója. Ebben „egy kormányképes erő létezik a

színpadon”, amit őt vezet.

Ha már adócsalókról ejt szót a Vezénylő Tábornok, nem árt, ha a saját környezetében is szétnéz.

A MED 21 nevű Kft. - a Népszabadság oknyomozó írása szerint - csaknem egy évtizede nem fizet

adót, ám vezetőjét sem az APEH, sem a cégbíróság nem találja, mert bejelentett székhelyéről eltűnt.

Ezt követően felbukkant az esztergomi fideszes polgármester, Meggyes Tamás kabinetfőnökeként. A

városatya szerint nincs összefüggés a hölgy beosztása és családi háttere között: a cégét az

adófizetéstől megkímélő Bakos Erika ugyanis Kövér László választmányi elnök sógornője. (Mellesleg

férjének, Kövér Szilárdnak is vannak adót nem fizető, felszámolás alatt álló cégei.)

Az a jogszabály, amely szerint vezető köztisztviselő nem lehet cég vezetője, fideszes nézőpontból

itt és most aligha alkalmazható. A hölgy ugyanis cégvezetőként - mint már jeleztem - a hatóságok

számára nem létezik.

Az „egy kormányképes erő” majdani jogkövető magatartására lehet fogadásokat kötni.

(ÉS, 2009. július 17.)

STADION TÓCÓVÖLGYBEN

„A Fidesz elnökségével és Orbán Viktorral megállapodásom van arról, hogy ha jövőre mi

alakítunk kormányt, az állam magára vállalja a rá eső részt az új debreceni stadion

finanszírozásából” - közölte Kósa Lajos polgármester a Nemzeti Sportnak adott interjújában. Néhány

nappal korábban, a bolgárok elleni diadalt követően a Fidesz elnöke is erről beszélt a tv2-ben, vagyis

senkinek nem lehet kétsége a szándék komolyságáról.

Ha demagóg lennék, mondhatnám: azt már tudjuk, hogy az önkormányzatok feladataira, vasútra

és még ki tudja, mi mindenre nem lesz elég közpénz, az meg végképp felbecsülhetetlen, hogy a

kormányváltásig és azután hány csontváz esik ki a szekrényből. Stadion viszont lesz a Tócó-patak

völgyében.

No, de nem vagyok demagóg, csak kissé korlátolt, aki a mélyebb összefüggéseket nem érti. Ezért

elgondolkodtam azon, hogy itt van egy háromnegyed részben magánvállalkozás, mint a Loki, amely

tíz éve, egynegyed részben önkormányzati közreműködéssel, kitűnően működik, és ennek

eredményeképpen mára dől a lé hozzá. Mögötte áll minimum tízezer meccsre járó drukker és lassan

a világhír. Miért nem lehet a tulajdonosoknak, akár saját forrásból, akár más vállalkozókat és hitelt

bevonva felépíteni az új stadiont, beleértve a polgármester által is említett kereskedelmi központot?

Mindazonáltal csak dicsérni lehet, hogy a költségvetés tervezését már most elkezdték és nyíltan

bejelentették a futballünnepet követően. Nem igaz tehát, hogy a Fidesznek nincs programja! Azt is

megértem, ha ebben a fázisban még nem beszélnek arról, hogy mennyi támogatást kap majd az

Orbán Viktor által kitalált és patronált felcsúti Puskás Akadémia.

(ÉS, 2009. szeptember 4.)

Megjegyzés:

A futballünnepet az magyarázta, hogy 2009 augusztusában a Debreceni VSC a Bajnokok

Ligájában mindkét mérkőzésen legyőzte a bolgár Levszki Szofiját, és bejutott a csoportkörbe. A

Puskás Ferenc stadionban lejátszott visszavágót 34 ezren látták. Sajnos azóta Debrecenben sincs

tízezer néző a bajnoki meccseken, magyar csapat pedig azóta sem ért el hasonló sikert.

Néhány évvel később kiderült: a miniszterelnök szülőhazájában lévő Akadémia kapja a legtöbb

közpénzt, legalábbis ami a cégek társaságiadó-leírásából folyik be a számlájukra. Emellett ugyancsak

közpénzből az alig kétezres lélekszámú községben több, mint négymilliárd forintért épült egy

csodálatos stadion. Ha a falu apraja-nagyja kijárna, már tele lenne...

KOMMUNISTA BANKÁR

„Az egész magyar demokratikus átmenet semmibevételét és elárulását jelenti, hogy a kormány

egy kommunista bankárt küld az uniós biztosi pozícióba” - jelentette ki Répássy Róbert, a Fidesz

frakcióvezető-helyettese a miniszterelnök döntésére reagálva.

A fenti minősítést „kiérdemlő”Andor Lászlónak vitathatatlanul köze van a kommunizmushoz,

amennyiben a múlt rendszerben született, és a Marx Károly Közgazdaságtudományi Egyetemen

végzett. A rendszerváltozáskor 24 éves volt. Később Manchesterben MA-fokozatot szerzett,

Fulbright-ösztöndíjasként az USA-ban a Rutgers Egyetemen tanított, négy éve tagja a londoni

Újjáépítési és Fejlesztési Bank (EBRD) igazgatótanácsának. A közgazdaság-tudomány kandidátusa,

kutatási területe a nemzetközi pénzügyi rendszer.

Orbán Viktor egykori személyes miniszterelnök-jelöltje (2006), Bod Péter Ákos, jelenleg

tanszékvezető egyetemi tanár, barátjának és kollégájának nevezte Andort, és örömét fejezte ki, hogy

ilyen komoly pozícióra jelölték. Kupa Mihály expénzügyminiszter egyértelműen politikamentes

szakembernek és jó választásnak tartotta ugyanőt.

(ÉS, 2009. november 13.)

A kétharmados győzelem után

PELIKÁN LETTEM

A 2006. október 23-án történtekért a törvényes keretek között kell felelni mindenkinek, aki abban

részt vett, rangra, beosztásra, életkorra tekintet nélkül - jelentette ki Orbán Viktor. Az új kormányfő

ezzel a mondattal tette helyre leendő belügyminiszterét, Pintér Sándort, aki úgy gondolja: barátja,

Gergényi Péter volt budapesti rendőrkapitány nem járt el törvénytelenül a tömegoszlatásoknál.

Pintér hozzátette: ennek megállapítása az ügyészség feladata.

A helyzet igen érdekes, hisz' az ügyet vizsgáló parlamenti Balsai-bizottság még meg sem alakult,

de felelősök - legalábbis a miniszterelnök szerint - vannak, illetve lesznek. Az új magyar demokrácia

legnagyobb parlamenti frakciójának vezetője, Lázár János közölte, hogy az államnak el kell ismernie

felelősségét. (Csak emlékeztetnék arra, hogy az új belügyminiszter szerint kinek feladata a

törvénytelenség megállapítása.)

Az ügyben én aligha leszek tanú, de most úgy érzem, Pelikán elvtárshoz hasonlóan az ítéletet

kaptam kézhez. Igaz, még pontosítani, nevesíteni kell.

(ÉS, 2010. május 21.)

TISZTELETRE MÉLTÓK

„Minden politikus megtisztelőnek tartja, ha bárkiben felmerül az, hogy egy szavára tőzsdeindexek

és árfolyamok mozdulnak meg”- jelentette ki Szijjártó Péter miniszterelnöki szóvivő azzal

kapcsolatban, hogy kollégája, Kósa Lajos államcsődöt vizionált. Szijjártó lényegében egyetértett a

debreceni polgármesterrel, s így újabb lökést adott a forintárfolyam és a tőzsdeindex esésének.

Ennek megfelelően mindkettejüket igen nagy megtiszteltetés érte.

Ide tartozik a JP Morgan bankcsoport londoni befektetési részlegének elemzése, amely szerint

Kósa Lajos alelnök befolyásos figurája a Fidesznek, és nagy tisztelet övezi. Büszkék lehetünk tehát

rá, abba pedig egyenesen beleborzongok, mekkora megbecsülés veheti körül a nagyfőnököt!

(ÉS, 2010. június 11.)

A VÁLASZADÁS JOGA

Nagy az izgalom az új médiatörvény tervezetével kapcsolatban, pedig, ha minden jól megy,

napokon belül elfogadják azt. Ostorozzák többek között az új szuperhatóságot, amelynek vezetőjét

kilenc évre nevezik ki. Bauer Tamás szerint Szalay Annamária lesz Lakatos elvtárs, aki a nyolcvanas

években az MSZMP Agitációs és Propaganda Osztályát vezette.

Itt azért álljunk meg egy pillanatra! Lakatos elvtárs idejében nem volt médiaháború, a dolgok

rendben mentek. A főszerkesztői értekezleteken időnként felvillantott ugyan sárga lapot egy-egy

renitensnek, ritkábban pirosat, de összességében olyan volt, mint a jó futballbíró, akit a közönség

észre sem vett. A szerkesztők tudták a dolgukat... A kivételek közé tartozott a Reggeli Krónika, s

egyszer a Magyar Rádió akkori párttitkára állítólag kikelt magából, mondván: az én pártom azt

akarja, hogy az emberek fejét ne tömjék tele rossz hírekkel, mindenki nyugodt szívvel indulhasson el

a munkába. Ez a béke és nyugalom nagyon hiányzik, de talán újra eljő!