Versenyjogi kártérítési perek

Kézikönyv a joggyakorlat számára

Szerkesztette

Polauf Tamás

Wolters Kluwer • Budapest, 2018

Kiadja a

Wolters Kluwer Kft.

Budapest, 2018

1117 Budapest, Prielle Kornélia u. 21–35.

Telefon: +36 (1) 464-5656

Fax: +36 (1) 464-5657

e-mail: info-hu@wolterskluwer.com

www.wolterskluwer.hu

Felelős vezető: Tóth Gábor, a Wolters Kluwer Kft. ügyvezetője

Kiadásért felelős: Gócza Éva

A kiadványok szerkesztéséért felelős: dr. Rajházi Mónika

Felelős szerkesztő: dr. Klemencsics Andrea

Műszaki szerkesztés: Wolters Kluwer Kft.

Grafikai tervezés: Wolters Kluwer Kft.

Nyomdai előkészítés: KorrInfo Kft.

ISBN 978 963 295 713 5

Termékkód: YEB1750

A kötet megjelenését támogatta a CHSH Dezső és Társai Ügyvédi Iroda

Kiadványaink megtekinthetőek és megvásárolhatóak szakkönyvesboltunkban a Kiadó címén, továbbá a shop.wolterskluwer.hu portálon.

Minden jog fenntartva, beleértve a sokszorosítás és a mű bővített, illetve rövidített változatának kiadási jogát is.

A Kiadó írásbeli hozzájárulása nélkül sem a teljes mű, sem annak bármely része semmiféle formában (fotokópia, mikrofilm vagy más hordozó) nem sok szorosítható.

Szerkesztő:

Dr. Polauf Tamás

Szerkesztőbizottság:

Dr. Csöndes Mónika

Dr. Fenyőházi András

Dr. Kocsis Márton

Dr. Polauf Tamás

Szerzők:

Dr. Polauf Tamás: Előszó

Dr. Bodzási Balázs: Bevezetés

Dr. Tóth András: I. rész

Dr. Kocsis Márton: II. rész

Dr. Csöndes Mónika – Dr. Fenyőházi András: III. rész 9–11. fejezet, 14.1. fejezet, 14.3. fejezet

Simone Kohnz: III. rész 12. fejezet

Dr. Csöndes Mónika – Dr. Fenyőházi András – Dr. Kocsis Márton: III. rész 13. fejezet

Dr. Kolodzey Zoltán – Dr. Török Bernadett: III. rész 14.2. fejezet, 15. fejezet

Dr. Gelencsér Dániel: IV. rész 16. fejezet, 18–22. fejezet

Dr. Osztovits András: IV. rész 17. fejezet

Jason Woodland: V. rész 23. fejezet

Sarah Beeston: V. rész 24. fejezet

Dr. Csöndes Mónika – Dr. Fenyőházi András – Dr. Gelencsér Dániel – Dr. Kocsis Márton: Következtetések

Fordítók:

Vibók Tamás – Dr. Kocsis Márton (12. fejezet)

Varga Zsolt (23. fejezet)

Dr. Török Bernadett – Dr. Kolodzey Zoltán (24. fejezet)

Lektorok:

Dr. Fuglinszky Ádám

Dr. Nagy Krisztina

Kézirat lezárva: 2017. október 1.

© Sarah Beeston, Dr. Bodzási Balázs, Dr. Csöndes Mónika, Dr. Fenyőházi András, Dr. Gelencsér Dániel, Dr. Kocsis Márton, Simone Kohnz, Dr. Kolodzey Zoltán, Dr. Osztovits András, Dr. Polauf Tamás, Dr. Tóth András, Dr. Török Bernadett, Jason Woodland, Budapest, 2018

© Wolters Kluwer Kft., Budapest, 2018

Rövidítések jegyzéke

1/2003/EK Rendelet

a Tanács 1/2003/EK rendelete (2002. december 16.) a Szerződés 81. és 82. cikkében meghatározott versenyszabályok végrehajtásáról (HL L 1., 2003.1.4., 1–25. o.)

1952-es Pp.

a polgári perrendtartásról szóló 1952. évi III. törvény

1959-es Ptk.

a Polgári Törvénykönyvről szóló 1959. évi IV. törvény

1994. évi Vbt.

a választottbíráskodásról szóló 1994. évi LXXI. törvény

Ajánlás

az uniós jogok megsértése tekintetében a jogsértés megszüntetésére és kártérítésre irányuló tagállami kollektív jogorvoslati mechanizmusok közös elveiről szóló 2013/396/EU számú ajánlás

Ákr.

az általános közigazgatási rendtartásról szóló 2016. évi CL. törvény

Alaptörvény

Magyarország Alaptörvénye (2011. április 25.)

Bizottság Közleménye a Károk Számszerűsítéséről

a Bizottság közleménye az Európai Unió működéséről szóló szerződés 101. és 102. cikkének megsértése alapján indított kártérítési keresetekben a károk számszerűsítéséről (EGT-vonatkozású szöveg) (HL C 167., 2013.6.13., 19–21. o.)

Bizottság

az Európai Unió Bizottságának Versenyjogi Főigazgatósága (DG COMPETITION)

Bíróság

a Bíróság kifejezés jelenti a korábbi időszakok tekintetében az Európai Közösségek Bíróságát, illetve egyúttal – mint általános jogutódot – az újabb időszak tekintetében az Európai Unió Bíróságát is.

Btk.

a Büntető Törvénykönyvről szóló 2012. évi C. törvény

CAT

Competition Appeal Tribunal

ECN

Európai Versenyhatóságok Hálózata (European Competition Network)

EK-Szerződés

az Európai Közösséget létrehozó szerződés

EUMSz

az Európai Unió működéséről szóló szerződés

EUSZ

az Európai Unióról szóló szerződés

Fttv.

a fogyasztókkal szembeni tisztességtelen kereskedelmi gyakorlat tilalmáról szóló 2008. évi XLVII. törvény

GVH

Gazdasági Versenyhivatal

Gyakorlati Útmutató a Károk Számszerűsítéséről

a Bizottsági Szolgálati Munkadokumentum. Gyakorlati Útmutató. A károk számszerűsítése az Európai Unió működéséről szóló szerződés 101. és 102. cikkének megsértése alapján indított kártérítési keresetekben, amely a következő dokumentumot kíséri: a Bizottság közleménye az Európai Unió működéséről szóló Szerződés 101. és 102. cikkének megsértése alapján indított kártérítési keresetekben a károk számszerűsítéséről. Brüsszel, 2013. Letölthető: http://ec.europa.eu/competition/antitrust/actionsdamages/quantification_guide_hu.pdf

IM

Igazságügyi Minisztérium

IP irányelv

az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak a szellemi tulajdonjogok érvényesítéséről szóló 2004/48/EK irányelve

Irányelv

az Európai Parlament és Tanács 2014/104/EU Irányelve (2014. november 26.) a tagállamok és az Európai Unió versenyjogi rendelkezéseinek megsértésén alapuló, nemzeti jog szerinti kártérítési keresetekre irányadó egyes szabályokról

Itv.

az illetékekről szóló 1990. évi XCIII. törvény

Kbt.

a közbeszerzésekről szóló 2015. évi CXLIII. törvény

kkv

kis- és középvállalkozás

Kp.

a közigazgatási perrendtartásról szóló 2017. évi I. törvény

Kttv.

a közvetítői eljárásról szóló 2002. évi LV. törvény

Mediációs irányelv

az Európai Parlament és Tanács 2008/52/EK irányelve a polgári és kereskedelmi ügyekben végzett közvetítés egyes szempontjairól

Módtv.

2013. évi CCI. törvény a tisztességtelen piaci magatartás és a versenykorlátozás tilalmáról szóló 1996. évi LVII. törvény, valamint a Gazdasági Versenyhivatal eljárásaival összefüggő egyes törvényi rendelkezések módosításáról

Módtv3.

a tisztességtelen piaci magatartás és a versenykorlátozás tilalmáról szóló 1996. évi LVII. törvény, valamint a fogyasztókkal szembeni tisztességtelen kereskedelmi gyakorlat tilalmáról szóló 2008. évi XLVII. törvény módosításáról szóló 2016. évi CLXI. törvény

Módtv. Miniszteri Indokolása

T/12790. számú törvényjavaslat indokolással – A tisztességtelen piaci magatartás és a versenykorlátozás tilalmáról szóló 1996. évi LVII. törvény, valamint a Gazdasági Versenyhivatal eljárásaival összefüggő egyes törvényi rendelkezések módosításáról

Módtv3. Miniszteri Indokolása

T/12718. számú törvényjavaslat indokolással – A tisztességtelen piaci magatartás és a versenykorlátozás tilalmáról szóló 1996. évi LVII. törvény, valamint a fogyasztókkal szembeni tisztességtelen kereskedelmi gyakorlat tilalmáról szóló 2008. évi XLVII. törvény módosításáról

Nmjtv.

a nemzetközi magánjogról szóló 2017. évi XXVIII. törvény

Nmjtvr.

a nemzetközi magánjogról szóló 1979. évi 13. törvényerejű rendelet

Oxera Tanulmány

Quantifying antitrust damages. Towards non-binding guidance for courts Study prepared for the European Commission. Oxera and a multi-jurisdictional team of lawyers led by Dr Assimakis Komninos. December 2009. Luxembourg, Publications Office of the European Union, 2010, ISBN 978-92-79-14685-5

Pp.

a polgári perrendtartásról szóló 2016. évi CXXX. törvény

Pp. Kormányhatározat

a polgári perjogi kodifikációról szóló 1267/2013. (V. 17.) Korm. határozat

Ptk.

a Polgári Törvénykönyvről szóló 2013. évi V. törvény

Ptk. Miniszteri Indokolása

T/7971. számú törvényjavaslat indokolással – A Polgári Törvénykönyvről

Róma II. rendelet

az Európai Parlament és Tanács 864/2007/EK rendelete (2007. július 11.) a szerződésen kívüli kötelmi viszonyokra alkalmazandó jogról (Róma II.)

RPM

Viszonteladási ár megkötése

Szaktv.

az igazságügyi szakértőkről szóló 2016. évi XXIX. törvény

Szakértői Díjrendelet

az igazságügyi szakértők díjazásáról szóló 3/1986. (II. 21.) IM rendelet

Tpvt.

a tisztességtelen piaci magatartás és versenykorlátozás tilalmáról szóló 1996. évi LVII. törvény

Ügyvédi Díjrendelet

a bírósági eljárásban megállapítható ügyvédi költségekről szóló 32/2003. (VIII. 22.) IM rendelet

Üt.

az ügyvédi tevékenységről szóló 2017. évi LXXVIII. törvény

Vbt.

a választottbíráskodásról szóló 2017. évi XL. törvény

Előszó

Mit tegyen a vállalatvezető, ha azt olvassa a médiában, hogy a versenyhatóság egy beszállítóját kartellezés miatt elmarasztalta? Mit tegyen az a versenyjogban járatlan gyakorló ügyvéd, akit ügyfele megbízott az őt túlárazás miatt ért vélt vagy valós kárigény érvényesítésével? Hogyan tudja egy vállalat jogtanácsosa felmérni, hogy származhatott-e kára munkáltatójának egy üzleti partnere versenyellenes magatartásból? Hogyan lásson hozzá egy megfelelő közgazdasági ismeretekkel nem rendelkező jogász, vállalatvezető vagy tulajdonos egy – pl. a párhuzamos piacok összehasonlításának a módszerén alapuló – kárbecslő közgazdasági szakvélemény olvasásához?

Könyvünk megírásával azt a célt tűztük ki, hogy egy kötetben foglaljuk össze a versenyjogi jogsértések esetén potenciálisan felmerülő kárigényekkel kapcsolatos szerteágazó elméleti és gyakorlati problémákat. A munka műfaját tekintve kézikönyv. Ebből adódóan a szerzők arra törekedtek, hogy a témát az érdeklődő jogász és nem jogász olvasók számára tematikus bontásban, lehetőség szerint teljeskörűen, és főként gyakorlatiasan mutassák be.

Az elmúlt években folytatott kutatásaink során fel kellett ismernünk, hogy egy rendkívül komplex és – az Európai Parlament és Tanács 2014/104/EU Irányelvének a tagállamok és az Európai Unió versenyjogi rendelkezéseinek megsértésén alapuló, nemzeti jog szerinti kártérítési keresetekre irányadó egyes szabályokról (a továbbiakban: Irányelv) implementálásával – jogtörténeti újdonságot is jelentő témával állunk szemben. A problémakör összetett, hiszen egyrészről több tudományterületet (közgazdaságtan és jogtudomány), másrészről ez utóbbin belül is több jogterületet érint (versenyjog, polgári jog, polgári eljárásjog, nemzetközi magánjog). Ahhoz, hogy valaki egyáltalán fel tudja mérni, hogy keletkezett-e a versenyjogsértéssel kapcsolatban érvényesíthető, azaz kimutatható, meghatározható kár az adott ügyben, és sikeresen elő tudjon készíteni egy kártérítési keresetet (vagy a másik oldalról megfelelően védekezni tudjon ilyen igénnyel szemben), igen komoly előismeretekre és képzett szakértői csapatra van szüksége. Egy ilyen csapatba elengedhetetlen a hagyományos polgári joggal, pereskedéssel foglalkozó jogászok mellett az ilyen ügyekben szakértelemmel rendelkező közgazdász és versenyjogász bevonása is.

A szerteágazó témát az alábbi tagolásban mutatjuk be. A bevezető részben a jogintézmény hátterébe vezetjük be az olvasót, melynek során ismertetjük az Irányelv lényeges tartalmát és a megalkotásához vezető utat, okokat. Ezt követi a versenyjogi rész, amelyben elsődlegesen a nem versenyjogász olvasók számára kívánunk támpontokat nyújtani a téma jobb megértéséhez. A harmadik és a negyedik részben pedig a problémakör polgári anyagi jogi és polgári eljárásjogi sajátosságait elemezzük. Az ötödik rész a holland és az egyesült királyságbeli több évtizedes gyakorlatot foglalja össze. (A téma iránt érdeklődő, elsősorban nem magyar anyanyelvű olvasók számára hasznos lehet, hogy a könyv külföldi szerzői által írt részek angol nyelven is olvashatóak a függelékben.)

Könnyen forgatható kézikönyvet igyekeztünk összeállítani, így az egyes nagyobb részek, vagy fejezetek önállóan is olvashatók, ha a témában már jártas olvasó csak egy-egy részkérdésre szeretne gyorsan választ kapni. Ezt a célt segítik továbbá a más fejezetekre, fejezetpontokra történő szögletes zárójeles utalások, az igen részletes tárgymutató és a többéves kutatómunka során összeállított, a témában egyedülálló hazai és uniós jogesetgyűjtemény is.

Szerkesztőbizottságunk arra törekedett a szerzők kiválogatása során, hogy olyan szakembereket vonjunk be a munkába, akik eddigi pályafutásuk során a téma egy-egy részterületével már behatóan foglalkoztak. Külön színt ad a műnek, hogy szerzőink más és más nézőpontot tudtak behozni a téma tárgyalásába: van ugyanis közöttük kúriai bíró, versenyhatósági szakember, kúriai főtanácsadó, egyetemi oktató, hazai és külföldi gyakorló ügyvéd és közgazdász is.

Különös figyelemmel a túlnyomórészt új szabályanyagra, ezen belül eddig a magyar jogban szinte ismeretlen jogintézményekre, és az igen csekély hazai jogalkalmazói gyakorlatra, arra törekedtünk, hogy ne „csak” bemutassuk a joganyagot és az egyes jogintézményeket, továbbá, hogy egy-egy újszerű, kidolgozatlan problémakörre ne a szokásos, „majd a bírói gyakorlat kialakítja” választ adjuk. Ezzel szemben a szerzők célja az volt, hogy az eddigi szakmai tapasztalatuk és az egyéves közös munka során szerzett új ismeretek alapján megpróbáljanak érdemi választ is adni a felmerülő kérdésekre. Nagy segítségünkre volt ebben, hogy három olyan külföldi kollégával sikerült erősíteni a komoly hazai szakértői csapatot, akik a saját hazájukban a téma elismert szakértőinek számítanak. Mindhárman olyan ügyvédi (Sarah Beeston és Jason Woodland), illetve közgazdasági (Simone Kohnz) tanácsadó irodában dolgoznak, amelyek ilyen típusú perekre specializálódtak. Nagyon sokat tudtunk meríteni az általuk feltárt több évtizedes kiforrott külföldi gyakorlatból.

A kötet elő- és elkészítésében a legnagyobb segítséget a szerkesztőbizottság tagjaitól kaptam (Dr. Kocsis Mártontól, Dr. Fenyőházi Andrástól és Dr. Csöndes Mónikától), akik már az első szerkesztőségi értekezleten beleszerettek az ötletbe és a hosszú, küzdelmes munka során segítettek azt megvalósítani és tökéletesíteni. Köszönet illeti emellett valamennyi szerzőtársamat, hogy hittek a projekt sikerében és volt türelmük a nagy munkához. Külön köszönjük a Gazdasági Versenyhivatal elnökhelyettesének, Dr. Tóth András PhD tanszékvezető egyetemi docens úrnak és Dr. habil. Osztovits András kúriai bírónak, tanszékvezető egyetemi docens úrnak, hogy elfogadták felkérésünket és egy-egy igen fontos fejezetben kifejtették álláspontjukat. Két lektor is segítette munkánkat: Dr. habil. Fuglinszky Ádám LL.M. (Heidelberg) PhD (Hamburg) egyetemi docens úr, a kártérítési jog elismert hazai és nemzetközi kutatója és szakértője, és Dr. Nagy Krisztina versenyjogász, a GVH Jogi Irodájának vezetője. Hálásan köszönjük alapos munkájukat! Észrevételeik és javaslataik vitathatatlanul a kézirat javára váltak és segítséget jelentettek a kézirat további csiszolásában és kiegészítésében, meghagyva ugyanakkor számunkra a szakmai-tudományos álláspontunk fenntartásának a lehetőségét is. Szeretnénk megköszönni Vékony András közgazdásznak, hogy a közgazdasági fejezet fordítása és megértése kapcsán értékes közgazdaság-tudományi tanácsokkal látta el csapatunkat. Köszönet illeti továbbá precizitásáért és türelméért Szalóki Katalin jogi asszisztens kolléganőnket, aki napi szinten támogatta a szerkesztőbizottság munkáját. Köszönöm feleségemnek és a családomnak, hogy az elmúlt több mint egyéves időszakban támogattak és elviselték, hogy a nem kevés napi ügyvédi munka mellett a főszerkesztői feladattal járó többletfeladatokat is igyekeztem ellátni. Végül, de nem utolsósorban köszönöm partnertársaimnak a türelmüket, különösen Dezső Attila irodavezető társamnak, hogy az első pillanattól kezdve ezt az ötletemet is támogatta és segített sikerre vinni.

Ajánljuk e könyvet minden magyar vállalatvezetőnek, cégtulajdonosnak, jogtanácsosnak, és tudatos fogyasztónak. (A vállalkozások és magánszemélyek nagy része napi szinten szenved el kárt versenyjogi jogsértésekkel összefüggésben, anélkül, hogy tudna róla.) Ajánljuk továbbá a gyakorló ügyvédeknek, mert hamarosan felteszik nekik a témával kapcsolatos gyakorlati kérdéseiket az ügyfeleik. Emellett bízunk benne, hogy a versenyhatósági szakemberek, a bírák és az egyetemi kutatók, oktatók számára is tud újat mondani könyvünk.

Dr. Polauf Tamás

főszerkesztő

Bevezetés

A versenyjog a modern gazdaság működését meghatározó piaci versenyhez kapcsolódó jogterület. Szemben azonban a hagyományos magánjoggal, amely a privátautonómia jogi kereteit kívánja kiterjeszteni, a versenyjog korlátoz. A gazdasági verseny negatív következményeit próbálja csökkenteni, azok ellen védelmet nyújtani. Ez látszólag ellentmond annak a klasszikus közgazdasági felfogásnak, amely szerint a piac és a piaci verseny mindenható, a jognak pedig ezt kell védelemben részesíteni. A piacnak és az attól elválaszthatatlan versenynek azonban számos negatív következménye is van, amelyekre Polányi Károly már 1944-ben megjelent kiváló munkájában szemléletesen hívta fel a figyelmet.1

Az egyik ilyen negatívum magának a versenynek a torzulása, esetleg teljes megszűnése. Tökéletes verseny valójában sosem létezett, a piacgazdaság fejlődésére jellemzően a különböző piacokat uraló konszernek gyakorolták a legnagyobb hatást. A fejlődéshez szükséges beruházások költségeit hosszabb távon általában csak a nagyvállalatok tudják finanszírozni, így azonban piacuralmi helyzetük tovább erősödik. A 19. században ez a folyamat zajlott le az ipari forradalom motorjának tekinthető szénbányászatban, majd az acéliparban, a 20. század második felében pedig az autóiparban. Vertikális integrációk alakultak ki, amelyen keresztül a nagyvállalatok a termelés és az értékesítés különböző szintjeit vonták ellenőrzésük alá.

Ezek ellen a piacot befolyásoló, a versenyt korlátozó vagy kizáró folyamatok ellen a jogalkotónak fel kellett lépnie. A szerződéses szabadságot korlátozni kellett annak érdekében, hogy a kereslet és a kínálat egyensúlyát fenn tudják tartani, a piaci mechanizmus működőképes maradjon.

A piaci egyensúly fenntartása mellett a jogrendszernek a versenyt is befolyásolni képes tisztességtelen magatartások ellen is fel kellett lépnie. Ilyen tilalmakat kimondó normák már az antik társadalmakban is léteztek. A középkorban a céhek feladata volt fellépni a tisztességes verseny védelme érdekében. A 18–19. században a szabad piac elvének kibontakozása időszakában eltűntek az ilyen jellegű jogi előírások. A gyakorlat azonban kikényszerítette, hogy a jog más módon nyújtson védelmet. Franciaországban a Polgári Törvénykönyv, azaz a Code civil deliktuális kártérítési felelősségi klauzuláit kezdték alkalmazni a tisztességtelen versenycselekmények elleni fellépés során. Az egyik ilyen közismert eset a „Chartreuse-ügy”, amelyben egy likőr eredeti gyártója kapott védelmet a hamisítványokat gyártóval szemben. Hasonló fejlődés figyelhető meg az 1850-es évektől Németországnak azon nyugati részein, ahol a Code civil a francia fennhatóság megszűnése után is hatályban maradt (pl. a Rajna-vidéken).

Később elkerülhetetlenné vált a jogalkotás: 1894-ben megszületett az árujelzések védelméről szóló német törvény, majd 1896-ben a tisztességtelen versenycselekmények elleni harcról szóló első német jogszabály. Közben az Egyesült Államokban 1890-ben elfogadták a Sherman-féle antitröszt törvényt. Ez már a klasszikus társasági jogot, a részvénytársaságok jogát is érintette.

Az elmúlt másfél évtizedben a versenyjogon belül új tendenciák erősödtek fel. Az egyik legfontosabb új jelenség a versenyjogi jogsértésekhez kapcsolódó magánjogi igényérvényesítés előtérbe kerülése. A versenyjogban hosszú időn keresztül a közjogi jogérvényesítés dominált, vagyis a versenyjogi szankciórendszer – és azon belül a versenykorlátozások jogkövetkezményei – döntően közigazgatási jelleget öltöttek (pl. bírság, eltiltás). Emellett megjelentek a büntetőjogi jogkövetkezmények is [pl. a 2012. évi C. törvény a Büntető Törvénykönyvről (a továbbiakban: Btk.) XLII. fejezetében szereplő tényállások, 415–421. §]. Mindezek mellett azonban a 2000-es évek elejétől egyre nagyobb szerepet töltenek be a magánjogi jogérvényesítés eszközei, amelyek egy ideje már a versenyjogi diskurzust is meghatározzák.

Szemben az Egyesült Államokkal, Európában éveken keresztül a magánjogi jogérvényesítés sem az elméletben, sem pedig a gyakorlatban nem kapott különösebb figyelmet. Az európai versenyjogászok csak másodlagos, közvetett szankciós szerepet szántak a magánjognak a versenykorlátozásokkal szembeni fellépésben.

Alapvető változást a Tanács 1/2003/EK rendelete a Szerződés 81. és 82. cikkében meghatározott versenyszabályok végrehajtásáról (a továbbiakban: 1/2003/EK Rendelet) hozott. Ez a rendelet decentralizálta a versenyeljárások rendjét, vagyis a jogalkalmazás súlypontja a tagállamok versenyhatóságaihoz és bíróságaihoz került. Ennek egyik következménye az lett, hogy a tagállamok polgári bíróságai nyitottabbá váltak a versenyjogi jogsértésekhez kapcsolódó magánjogi keresetek befogadására. Az uniós versenyjogban bekövetkezett „paradigmaváltáshoz” azonban az Európai Unió Bíróságának (korábbi megnevezése szerint az Európai Közösségek Bíróságával együttesen a továbbiakban: Bíróság) közreműködésére is szükség volt. Alapvető szemléletváltást hozott a Courage/Crehan ügyben 2001-ben született precedens értékű ítélet.2 Ezt az irányt vitte tovább a Bíróság a 2006-ban hozott Manfredi-ítéletben.3

A magyar jog szempontjából a versenyjogi jogsértésekhez kapcsolódó magánjogi igények körébe egyrészt a kártérítés, másrészt a szerződés érvénytelenségére vonatkozó szabályok, harmadrészt pedig a teljesítésre kötelezés jogintézménye tartozik. Az érvénytelenség kapcsán a Polgári Törvénykönyvről szóló 2013. évi V. törvény (a továbbiakban: Ptk.) egy fontos újítást hozott: szabályozza ugyanis a szerződésnek a felek akaratából bekövetkező érvényessé válását (Ptk. 6:111. §). Mint lehetséges magánjogi jogkövetkezmény szóba kerülhet még a szerződésszegés egyik típusa, a lehetetlenülés is, ezt azonban a jogirodalomban vitatják.4

A magyar versenyjog további fejlődése szempontjából is mérföldkőnek tekinthető az Irányelv átültetése. Ez az irányelv az Európai Unió versenyjogi rendelkezéseinek megsértésén alapuló, nemzeti jog szerinti kártérítési keresetekre irányadó egyes szabályokról szól. Az Irányelvet a 2016. évi CLXI. törvény implementálta.

Ezzel együtt felmerül az igénye annak, hogy a magyar Versenytörvény a korábbitól eltérő választ adjon a gazdasági versenyt korlátozó megállapodásokhoz fűződő magánjogi jogkövetkezményekre. A semmisségi szankció ugyanis nem feltétlenül tekinthető megfelelőnek.

A kötet, amelyet az Olvasó a kezében tart, a versenyjogi jogsértésekhez kapcsolódó magánjogi igények közül a legnagyobb szerepet betöltő kártérítésre, illetve annak érvényesítésére irányuló perekre vonatkozó szabályokat tárja elénk. Ehhez kapcsolódóan nagy részletességgel dolgozza fel az új Ptk. egyes kártérítési dogmatikai kérdéseit, valamint az új Polgári Perrendtartás rendelkezéseinek a kapcsolatát a magánjogi jogérvényesítés eljárásjogi kérdéseivel. Nagy előnye emellett ennek a többszerzős munkának az is, hogy a Gazdasági Versenyhivatal szerepét is részletesen bemutatja a magánjogi igények érvényesítésére indított perekben – erre eddig a magyar jogirodalomban nem került még sor.

A kötet kiváló szerzőgárda közös munkája, amely a jogintézmény versenyjogi és polgári jogi hátterét, valamint az eljárásjogi környezetet is bemutatja. Tekintettel arra, hogy a versenyjog jellemzően országhatárokat átívelő tényállásokra reagál, ezért rendkívül hasznos, hogy a kézikönyv nemzetközi kitekintést is tartalmaz.

Biztos vagyok benne, hogy ez a kötet segítségül szolgál a gyakorlat számára és annak későbbi fejlődését is orientálni fogja. Hasznos munka ez mindazoknak, akik mélyebben meg szeretnék ismerni a versenyjognak ezt a legújabb területét és akár elméleti szinten is foglalkozni kívánnak azzal. Szükséges lehet azonban ez a kötet valamennyi olyan gazdasági szakember számára is, akik vállalkozásuk napi működése során kell, hogy versenyjogi következményekkel járó döntéseket is hoznak. Erre tekintettel a jogvégzett közönség mellett a gazdálkodástudományi képzésben résztvevők számára is egy fontos munka, amelyért utólag is külön köszönet illeti a CHSH Dezső és Társai Ügyvédi Irodát, és személy szerint Polauf Tamás főszerkesztőt!

Bodzási Balázs

I. rész

A magánjogi jogérvényesítés jogintézményének háttere

Kötetünk bevezető részében áttekintésre kerül a versenyjogi jogsértésekhez kapcsolódó magánjogi jogérvényesítés kialakulásának története, és a hazai szabályozásnak is alapul szolgáló Irányelv. Az I. résznek nem célja az olvasót részletesen bevezetni a témába, az egyes versenyjogi és kártérítési jogi részletszabályok kibontása a kötet későbbi fejezeteiben történik meg. E helyütt csak az Irányelv főbb újításainak bemutatására vállalkozunk.

„Lapozz bele!” módban ezek az oldalak nem érhetőek el.

Kérjük, vásárolja meg a teljes elektronikus könyvet weboldalunkon.

This page is not available in preview mode.

Should you wish to access the complete text, please purchase the full version of this e-book at our webpage.