Az adóeljárás

Art. 2003    Air., Art., Avt. 2017

Wolters Kluwer • Budapest, 2018

Kiadja a

Wolters Kluwer Kft.

Budapest, 2018

1117 Budapest, Prielle Kornélia u. 21–35.

Telefon: +36 (1) 464-5656

Fax: +36 (1) 464-5657

e-mail: info-hu@wolterskluwer.com

www.wolterskluwer.hu

Felelős vezető: Tóth Gábor, a Wolters Kluwer Kft. ügyvezetője

Kiadásért felelős: Fehér Nóra

A kiadványok szerkesztéséért felelős: dr. Rajházi Mónika

Felelős szerkesztő: dr. Pálkovács Attila

Műszaki szerkesztés: Wolters Kluwer Kft.

Grafikai tervezés: Wolters Kluwer Kft.

Nyomdai előkészítés: Korrinfo Kft.

ISBN 978-963-295-715-9

Termékkód: YEB1744

Kiadványaink megtekinthetőek és megvásárolhatóak szakkönyvesboltunkban a Kiadó címén, továbbá a shop.wolterskluwer.hu portálon.

Minden jog fenntartva, beleértve a sokszorosítás és a mű bővített, illetve rövidített változatának kiadási jogát is.

A Kiadó írásbeli hozzájárulása nélkül sem a teljes mű, sem annak bármely része semmiféle formában

(fotokópia, mikrofilm vagy más hordozó) nem sokszorosítható.

AZ ADÓELJÁRÁSI JOGSZABÁLYOK VÁLTOZÁSAI

Szerző:

dr. Kovács Ferenc

Kézirat lezárva:

2018. január 1.

© dr. Kovács Ferenc, Budapest, 2018

© Wolters Kluwer Kft., Budapest, 2018

Előszó

Jelen kiadványunk az adóigazgatási rendtartásról szóló 2017. évi CLI. törvény (Air.), az adózás rendjéről szóló 2017. évi CL. törvény (Art.), valamint az adóhatóság által foganatosítandó végrehajtási eljárásokról szóló 2017. évi CLIII. törvény (Avt.) megismeréséhez és alkalmazásához kíván hathatós segítséget nyújtani. Az Országgyűlés 2017 novemberében fogadta el az említett 3 törvényt, mely jogszabályok 2018. január 1-jén hatályba léptek, felváltva az adózás rendjéről szóló 2003. évi XCII. törvény (régi Art.) rendelkezéseit.

A felkészülési idő minimális hossza miatt a jogalkalmazóknak nehéz volt megismerni, hogy az új rendelkezések a 3 törvény közül melyikben és pontosan hol találhatók meg. Ebben kíván segítséget nyújtani a kiadvány.

A könyv két részre tagolódik. Az I. rész tükrös megoldással készült. A bal oldali hasábban a régi Art. rendelkezései, míg a jobb oldaliban az adott szakasznak megfeleltethető Air., Art. vagy Avt. szabályok találhatók meg. A régi Art.-nál az utolsó hatályos időállapotot, míg a 3 új törvénynél a közlönyállapotú szövegváltozatot tartalmazza a kiadvány. Minden paragrafust követően rövid magyarázat található az adott rendelkezésekhez kapcsolódóan.

A II. részben jogszabálymutató segíti a jogalkalmazók munkáját azzal, hogy az új törvények paragrafusait sorrendben megfelelteti a régi Art. rendelkezéseinek, ahol ez értelmezhető.

Reményeim szerint jelen kötet az új jogszabályok alkalmazására történő „átálláshoz”, valamint ezt követően a mindennapos jogalkalmazáshoz is hasznos segítség lesz.

Budapest, 2018. március

A szerző

I. Rész

Art. 2003

Air., Art., Avt. 2017

A jogszabálytükör párhuzamos szerkesztésben mutatja a jogszabályok tartalmilag szinkronizált rendelkezéseit, helyenként rövid szerzői, szerkesztői megjegyzésekkel kiegészítve. Jelen összehasonlítás az adózás rendjéről szóló 2003. évi XCII. törvény (a továbbiakban: régi Art.) 2017. december 31-én hatályos szövegét (bal oldali hasáb) veti össze a helyébe lépő új adóeljárási jogszabályok, vagyis

– az adózás rendjéről szóló 2017. évi CL. törvény (a továbbiakban: Art.);

– az adóigazgatási rendtartásról szóló 2017. évi CLI. törvény (a továbbiakban: Air.);

– az adóhatóság által foganatosítandó végrehajtási eljárásokról szóló 2017. évi CLIII. törvény (a továbbiakban: Avt.)

közlönyállapot szerinti szövegével (jobb oldali hasáb).

Art. 2003

Air., Art., Avt. 2017

I. Fejezet

ÁLTALÁNOS RENDELKEZÉSEK

Alapelvek

1. § (1) E törvény célja az adózás rendjének, az eljárás törvényessége és eredményessége érdekében az adózók és az adóhatóságok jogainak és kötelezettségeinek egységes szabályozása.

(2) Az adózó és az adóhatóság e törvénynek és más törvényeknek megfelelően gyakorolhatja jogait és teljesíti kötelezettségeit. Ha a törvény az adóhatóságot mérlegelésre jogosítja fel, azt csak a felhatalmazás céljának megfelelően, a törvényes keretek között gyakorolhatja.

Air. 1. § [Törvényesség (legalitás) elve]

Az adózó, az eljárás egyéb résztvevője és az adóhatóság e törvénynek és más jogszabályoknak megfelelően gyakorolhatja jogait és teljesíti kötelezettségeit.

(3) Az adóhatóság minden ügyben megkülönböztetés nélkül, a törvényeknek megfelelően köteles eljárni és intézkedni.

Air. 3. § [A megkülönböztetés és „részrehajlás” tilalma]

Az adóhatóság minden ügyben jóhiszeműen, megkülönböztetés nélkül, a jogszabályoknak megfelelően köteles eljárni és intézkedni.

(3a) Az adókötelezettséget érintő jogviszony (szerződés, ügylet) alanyainak ellenőrzése során ugyanazt a vizsgálattal érintett és már minősített jogviszonyt az adóhatóság nem minősítheti adózónként eltérően, a jogviszony egyik alanyánál tett megállapításait hivatalból köteles figyelembe venni a jogviszony másik alanyának ellenőrzése során.

Air. 100. § [A jogviszony eltérő minősítésének tilalma]

Az adókötelezettséget érintő jogviszony alanyainak ellenőrzése során ugyanazt a vizsgálattal érintett és már minősített jogviszonyt az adóhatóság nem minősítheti adózónként eltérően, a jogviszony egyik alanyánál tett megállapításait hivatalból köteles figyelembe venni a jogviszony másik alanyának ellenőrzése során.

(4) Ha nemzetközi szerződés másképp nem rendelkezik, a magánszemélyek adóügyeiben tilos állampolgárság szerint megkülönböztetést tenni.

Art. 4. § (2) Nemzetközi szerződés rendelkezése alapján állampolgárság szerint megkülönböztetést lehet tenni.

(5) Az adóhatóság az adózónak a törvények megtartásához szükséges tájékoztatást megadja, az adóbevallás, az adóbefizetés rendjét vele megismerteti, az adózót jogainak érvényesítésére figyelmezteti. Az adózó köteles a jogait jóhiszeműen gyakorolni és elősegíteni az adóhatóság feladatainak végrehajtását.

Air. 6. § [Tájékoztatási kötelezettség, az adózói jogok gyakorlásának előmozdítása]

Az adóhatóság az adózónak a jogszabályok megtartásához szükséges tájékoztatást megadja, az adóbevallás, az adóbefizetés rendjét vele megismerteti, az adózót jogainak érvényesítésére figyelmezteti.

Air. 8. § [A jóhiszemű eljárás követelménye, az együttműködési kötelezettség elve]

(1) Az adózó és az eljárás egyéb résztvevője köteles a jogait jóhiszeműen gyakorolni és elősegíteni az adóhatóság feladatainak végrehajtását.

(2) Az adózó és az eljárás egyéb résztvevője jóhiszeműségét az eljárásban vélelmezni kell. A rosszhiszeműség bizonyítása az adóhatóságot terheli.

(6) Az adóhatóság köteles méltányosan eljárni, és ha a törvényekben, illetve e törvényben meghatározott feltételek fennállnak, az adótartozást mérsékli, illetve fizetési könnyítést engedélyez.

Air. 5. § [Méltányos eljárás elve]

Az adóhatóság köteles méltányosan eljárni, és ha a törvényben meghatározott feltételek fennállnak, az adótartozást mérsékli, illetve fizetési könnyítést engedélyez.

(7) A szerződést, ügyletet és más hasonló cselekményeket valódi tartalmuk szerint kell minősíteni. Az érvénytelen szerződésnek vagy más jogügyletnek az adózás szempontjából annyiban van jelentősége, amennyiben gazdasági eredménye kimutatható.

Art. 2. § [A szerződés tartalom szerinti minősítésének követelménye (valódisági klauzula)]

Az adóhatóság eljárásában a szerződést, ügyletet és más hasonló cselekményt valódi tartalma szerint minősíti.

Art. 3. § [Az ügylet gazdasági eredmény szerinti minősítésének és a kapcsolt vállalkozások közötti szerződések minősítésének követelménye]

(1) Az érvénytelen szerződésnek vagy más jogügyletnek az adózás szempontjából annyiban van jelentősége, amennyiben annak gazdasági eredménye kimutatható. Az adókötelezettséget nem befolyásolja az, hogy a magatartás (cselekmény, mulasztás) törvényi rendelkezésbe ütközik, vagy sérti a jó erkölcsöt.

(8) A szokásos piaci ártól eltérő szerződési feltételeket alkalmazó kapcsolt vállalkozások ügyleteit adózási szempontból a szokásos piaci ár alapulvételével kell minősíteni. Nem alkalmazható e rendelkezés, ha a kapcsolt vállalkozások magatartása megfelel a független felektől az adott esetben elvárható piaci magatartásnak.

Art. 3. § (2) A szokásos piaci ártól eltérő szerződési feltételeket alkalmazó kapcsolt vállalkozások ügyleteit adózási szempontból a szokásos piaci ár alapulvételével kell minősíteni. Nem alkalmazható e rendelkezés, ha a kapcsolt vállalkozások magatartása megfelel a független felektől az adott esetben elvárható piaci magatartásnak.

(9) Az adókötelezettséget nem befolyásolja az, hogy a magatartás (cselekmény, mulasztás) törvényi rendelkezésbe ütközik, vagy sérti a jó erkölcsöt.

Art. 3. § [Az ügylet gazdasági eredmény szerinti minősítésének és a kapcsolt vállalkozások közötti szerződések minősítésének követelménye]

(1) Az érvénytelen szerződésnek vagy más jogügyletnek az adózás szempontjából annyiban van jelentősége, amennyiben annak gazdasági eredménye kimutatható. Az adókötelezettséget nem befolyásolja az, hogy a magatartás (cselekmény, mulasztás) törvényi rendelkezésbe ütközik, vagy sérti a jó erkölcsöt.

Az alapelvek között azok a követelmények találhatók meg, amelyek a törvény alkalmazása során mindvégig, az eljárás minden fázisában és minden adózási szereplő, vagyis az adózók és az adóhatóság által is követendők. Az alapelvek egy része az adózókat vagy az eljárás egyéb résztvevőit megillető jogokat és kötelezettségeket taglalják, illetve az adóhatóság hatáskör gyakorlásával kapcsolatos kötelezettségeinek általános jogelveit részletezik. Az alapelvek segítik az adott jogszabályi rendelkezések értelmezését, ugyanakkor közvetlenül jogalkalmazási döntés alapját is képezhetik.

A régi Art. alapelvei az Air.-ben és az Art.-ban megtalálhatók, az egyes törvények szabályozási témái szerint szétbontva.

2. § (1) Az adójogviszonyokban a jogokat rendeltetésszerűen kell gyakorolni. Az adótörvények alkalmazásában nem minősül rendeltetésszerű joggyakorlásnak az olyan szerződés vagy más jogügylet, amelynek célja az adótörvényben foglalt rendelkezések megkerülése.

Art. 1. § [A rendeltetésszerű (célhoz kötött) joggyakorlás követelménye (joggal való visszaélés tilalma)]

Az adójogviszonyokban a jogokat rendeltetésszerűen kell gyakorolni. Az adótörvények, önkormányzati rendeletek alkalmazásában nem minősül rendeltetésszerű joggyakorlásnak az olyan szerződés vagy más jogügylet, amelynek célja az adótörvényben, önkormányzati rendeletben foglalt rendelkezések megkerülése.

(2) Ha törvénnyel, kormányrendelettel kihirdetett nemzetközi szerződéssel érintett jogviszonyok, ebből származó jövedelmek tekintetében a rendelkezésre álló tényeknek vagy a vonatkozó nemzetközi szerződés rendelkezéseinek államok közötti eltérő értelmezése azt eredményezi, hogy az adott jogviszonyból származó jövedelmet egyik állam sem tekinti belföldön adóztathatónak, akkor Magyarország nem mentesíti ezt a jövedelmet az adóztatás alól.

Art. 4. § [A nemzetközi szerződéssel érintett jövedelem magyarországi adóztatása]

(1) Ha törvénnyel, kormányrendelettel kihirdetett nemzetközi szerződéssel érintett jogviszonyok, ebből származó jövedelmek tekintetében a rendelkezésre álló tényeknek vagy a vonatkozó nemzetközi szerződés rendelkezéseinek államok közötti eltérő értelmezése azt eredményezi, hogy az adott jogviszonyból származó jövedelmet egyik állam sem tekinti belföldön adóztathatónak, akkor Magyarország nem mentesíti ezt a jövedelmet az adóztatás alól.

(3) Az (1)–(2) bekezdés szerinti esetekben az adóhatóság az adót az összes körülményre, különösen a rendeltetésszerű joggyakorlás esetén irányadó adófizetési kötelezettségre figyelemmel – ha az adó alapja így nem állapítható meg, becsléssel – állapítja meg.

Art. 5. § [Becslés alkalmazásának lehetősége nem rendeltetésszerű joggyakorlás esetén]

Az 1. § és a 4. § szerinti esetekben az adóhatóság az adót az összes körülményre, különösen a rendeltetésszerű joggyakorlás esetén irányadó adófizetési kötelezettségre figyelemmel – ha az adó alapja így nem állapítható meg, becsléssel – állapítja meg.

Az alapelvek közül a rendeltetésszerű joggyakorlás elvét továbbra is tartalmazza az Art., mely az adójogi normák társadalmi rendeltetésétől való adójogi eltérést tiltja. Rendeltetésellenes joggyakorlásnak minősül adójogi szempontból, amikor a szerződés vagy más jogügylet létrehozásának célja nem a piacon elérhető gazdasági előny, hanem kizárólag vagy döntően a kölcsönös vagy egyoldalú adómegtakarítás és közvetve az államháztartás valamely alrendszerének okozott kár.

A törvény hatálya

3. § (1) Magyarország területén

a) székhellyel, telephellyel rendelkező vagy egyébként gazdasági (termelő, szolgáltató, üzemi, üzleti) tevékenységet folytató jogi személy,

b) lakóhellyel, szokásos tartózkodási hellyel rendelkező vagy egyébként itt tartózkodó magánszemély,

c) vagyonnal rendelkező vagy bevételt, jövedelmet (nyereséget) elérő magánszemély, jogi személy és egyéb szervezet,

d) közigazgatási hatósági vagy bírósági eljárásban résztvevő személy

( a)–d) pontok a továbbiakban együtt: személy) adózásának és költségvetési támogatásának rendjére e törvény rendelkezéseit kell alkalmazni.

Art. 6. § [A törvény hatálya]

(1) Magyarország területén

a) székhellyel, telephellyel rendelkező vagy egyébként gazdasági (termelő, szolgáltató, üzemi, üzleti) tevékenységet folytató jogi személy,

b) lakóhellyel, szokásos tartózkodási hellyel rendelkező vagy egyébként itt tartózkodó természetes személy,

c) vagyonnal rendelkező vagy bevételt, jövedelmet (nyereséget) elérő természetes személy, jogi személy és egyéb szervezet,

d) közigazgatási hatósági vagy bírósági eljárásban részt vevő személy,

e) a bizalmi vagyonkezelőkről és tevékenységük szabályairól szóló törvény szerint nyilvántartásba vett bizalmi vagyonkezelő által kezelt vagyon

[az a)–d) pont a továbbiakban együtt: személy] adózásának és költségvetési támogatásának rendjére e törvény rendelkezéseit kell alkalmazni.

(2) Ha törvény másként nem rendelkezik a vámszabad területre is e törvény rendelkezéseit kell alkalmazni.

Art. 6. § (9) Ha törvény másként nem rendelkezik, a vámszabad területre is e törvény rendelkezéseit kell alkalmazni.

(3) A törvény hatálya kiterjed az Európai Közösség tagállamainak területén székhellyel, telephellyel, állandó lakóhellyel, szokásos tartózkodási hellyel nem rendelkező, az általános forgalmi adóról szóló törvényben meghatározott telekommunikációs, rádió és audiovizuális médiaszolgáltatásokat, valamint elektronikus szolgáltatást (a továbbiakban: távolról is nyújtható szolgáltatás) nyújtó olyan adóalanyra, aki (amely) a szolgáltatást az Európai Közösség valamely tagállamának területén székhellyel, állandó lakóhellyel, szokásos tartózkodási hellyel rendelkező, adóalanynak nem minősülő személynek nyújtja, feltéve, hogy az állami adó- és vámhatóságnál elektronikus úton bejelentkezik.

Art. 6. § (8) A törvény hatálya kiterjed az Európai Unió tagállamainak területén székhellyel, telephellyel, lakóhellyel, szokásos tartózkodási hellyel nem rendelkező, az általános forgalmi adóról szóló 2007. évi CXXVII. törvényben (a továbbiakban: Áfa tv.) meghatározott telekommunikációs, rádió és audiovizuális médiaszolgáltatásokat, valamint elektronikus szolgáltatást (a továbbiakban: távolról is nyújtható szolgáltatás) nyújtó olyan adóalanyra, aki, amely a szolgáltatást az Európai Unió valamely tagállamának területén székhellyel, lakóhellyel, szokásos tartózkodási hellyel rendelkező, adóalanynak nem minősülő személynek nyújtja, feltéve, hogy az állami adó- és vámhatóságnál elektronikus úton bejelentkezik.

A törvény személyi hatálya szinte változatlan formában került át az új jogszabályba. Közvetve azt is meghatározza a jogszabály, hogy ki lehet adózó, illetve költségvetési támogatás jogosultja.

4. § (1) E törvény hatálya kiterjed

a) az adóval, a járulékkal, az illetékkel összefüggő, a központi költségvetés, az elkülönített állami pénzalap, a Nyugdíjbiztosítási Alap, az Egészségbiztosítási Alap vagy az önkormányzat javára teljesítendő, törvényen alapuló kötelező befizetésre (a továbbiakban együtt: adó),

b) a központi költségvetés, az elkülönített állami pénzalap terhére törvényben, kormányrendeletben vagy miniszteri rendeletben meghatározott feltételek alapján juttatott támogatásra (a továbbiakban együtt: költségvetési támogatás),

c) az e befizetésekkel és költségvetési támogatásokkal kapcsolatos eljárásra,

ha annak megállapítása, beszedése, végrehajtása, visszatérítése, kiutalása vagy ellenőrzése az adóhatóság hatáskörébe tartozik (az  a)–c) pont szerinti tevékenység a továbbiakban együtt: adózás).

Art. 6. § (2) E törvény hatálya kiterjed

a) az adóval, a járulékkal, az illetékkel, a hozzájárulással, a díjjal összefüggő, a központi költségvetés, az Alapok vagy az önkormányzati költségvetés javára teljesítendő, törvényen, önkormányzati rendeleten alapuló kötelező befizetésre (a továbbiakban együtt: adó),

b) a központi költségvetés terhére törvényben, kormányrendeletben vagy miniszteri rendeletben meghatározott feltételek alapján juttatott támogatásra (a továbbiakban: költségvetési támogatás),

c) az a) és b) pont szerinti befizetésekkel és költségvetési támogatásokkal kapcsolatos eljárásra,

ha annak megállapítása, beszedése, végrehajtása, visszatérítése, kiutalása vagy ellenőrzése az adóhatóság hatáskörébe tartozik [az a)–c) pont szerinti tevékenység a továbbiakban együtt: adózás].

(2) A végrehajtás és az ezzel összefüggő nyilvántartás tekintetében e törvény rendelkezéseit kell alkalmazni azokra a köztartozásokra, továbbá igazgatási és bírósági szolgáltatás díjaira, amelyekre törvény az adók módjára való behajtást rendeli el (adók módjára behajtandó köztartozás).

(3) Ha e törvény másként nem rendelkezik,

a) az adóelőleg, továbbá a bírság, a pótlék és a költség tekintetében az adóra,

b) az adó-visszaigénylés és az adó-visszatérítés tekintetében a költségvetési támogatásra

vonatkozó rendelkezéseket kell alkalmazni.

Art. 6. § (3) Ha e törvény másként nem rendelkezik,

a) az adóelőleg, adóelőleg-kiegészítés, továbbá a bírság, a pótlék és a költség tekintetében az adóra,

b) az adó-visszaigénylés és az adó-visszatérítés tekintetében a költségvetési támogatásra

vonatkozó rendelkezéseket kell alkalmazni.

(4) E törvény hatálya nem terjed ki a társadalombiztosítási ellátásokra, valamint az uniós vámjog végrehajtásáról szóló törvény hatálya alá tartozó kötelező befizetésekre. E törvényt kell alkalmazni

a) az uniós vámjog végrehajtásáról szóló törvény, illetve a vámjogszabályok eltérő rendelkezése hiányában e jogszabályok hatálya alá tartozó kötelező befizetések (vám, adó, díj, költség, bírság, pótlék, kamat) elszámolására, valamint

b) jogszabály eltérő rendelkezése hiányában az a) pont alá nem tartozó olyan fizetési kötelezettségek elszámolására, amelyek megállapítása, nyilvántartása, beszedése, végrehajtása, visszatérítése, kiutalása vagy ellenőrzése a vámhatóság hatáskörébe tartozik.

Art. 6. § (4) E törvény hatálya nem terjed ki a társadalombiztosítási ellátásokra, valamint – az (5) bekezdés a) pontja szerinti kivétellel – az uniós vámjog végrehajtásáról szóló törvény hatálya alá tartozó kötelező befizetésekre.

(5) E törvényt kell alkalmazni

a) az uniós vámjog végrehajtásáról szóló törvény, illetve a vámjogszabályok eltérő rendelkezése hiányában e jogszabályok hatálya alá tartozó kötelező befizetések, különösen vám, adó, díj, költség, bírság, pótlék, kamat elszámolására, valamint

b) jogszabály eltérő rendelkezése hiányában az a) pont alá nem tartozó olyan fizetési kötelezettségek elszámolására, amelyek megállapítása, nyilvántartása, beszedése, végrehajtása, visszatérítése, kiutalása vagy ellenőrzése a vámhatóság hatáskörébe tartozik.

(4a) E törvény hatálya kiterjed a távolról is nyújtható szolgáltatás utáni, az Európai Közösség más tagállamát megillető hozzáadottértékadó-fizetési és -bevallási kötelezettségre, ha az adózó ezen kötelezettségének az állami adó- és vámhatóság útján tesz eleget.

Art. 6. § (6) E törvény hatálya kiterjed a távolról is nyújtható szolgáltatás utáni, az Európai Unió más tagállamát megillető hozzáadottértékadó-fizetési és -bevallási kötelezettségre, ha az adóigazgatási rendtartásban meghatározott adózó (a továbbiakban: adózó) e kötelezettségének az állami adó- és vámhatóság útján tesz eleget.

(5) Az uniós vámjog végrehajtásáról szóló törvény ügyfélre vonatkozó rendelkezéseit az EORI szám megállapításával összefüggő nyilvántartásba vétellel és nyilvántartással kapcsolatban az e törvény hatálya alá tartozó adózóra is alkalmazni kell. A vámjogszabályok szerinti EORI számra történő hivatkozást az adójogszabályok hatálya alá tartozó tevékenységgel kapcsolatban a VPID számra történő hivatkozásként kell értelmezni.

Az Art. tárgyi hatálya változatlan, az eltérések a végrehajtásról szóló új szabályozás bevezetéséhez kapcsolódnak.

5. § (1) Ha e törvény vagy adót, adófizetési kötelezettséget, költségvetési támogatást megállapító törvény másként nem rendelkezik, az adóügyekben – a (2) bekezdésben meghatározott kivételekkel – a közigazgatási hatósági eljárás és szolgáltatás általános szabályairól szóló törvény rendelkezéseit kell alkalmazni.

(2) Adóügyekben nem kell alkalmazni a közigazgatási hatósági eljárás és szolgáltatás általános szabályairól szóló törvény

a) az eljárás megindítására, az újrafelvételi eljárásra, a hatósági szolgáltatásra, a végrehajtási eljárásra és az ügyfél kérelmére történő ellenőrzés lefolytatására, az ügyintézési rendelkezésre, elektronikus irat előterjesztése esetén az ügyintézési határidő kezdetére vonatkozó szabályait,

b) a kiskorú adózó esetében az ügyintézés soronkívüliségére és határidejére vonatkozó szabályait,

c) függő hatályú döntésre vonatkozó rendelkezéseit.

(2a) A kutatás-fejlesztési tevékenység minősítésével összefüggő eljárás lefolytatására hatáskörrel rendelkező szerv szakértői kirendelése során nem kell alkalmazni a közigazgatási hatósági eljárás és szolgáltatás általános szabályairól szóló törvény

a) ügyfél által javasolt szakértő kirendelésére,

b) kirendelt szakértő eljárási bírsággal történő sújtására

vonatkozó szabályait.

(2b) Az adóhatóság a közigazgatási hatósági eljárás és szolgáltatás általános szabályairól szóló törvény szerinti ideiglenes biztosítási intézkedés elrendelése esetén e törvény biztosítási intézkedésre vonatkozó rendelkezéseit alkalmazza. Adóügyekben az ideiglenes biztosítási intézkedés a határozat jogerőre emelkedésével nem veszti hatályát.

(3)

(3a) Az állami adó- és vámhatóság telefonos ügyféltájékoztató és ügyintéző rendszert működtet, amelynek keretében az adózó vagy képviselője számára az állami adó- és vámhatóság vezetője által meghatározott ügyek intézését biztosítja. A rendszerbe történő bejelentkezéshez az adózónak vagy képviselőjének ügyfélazonosító számmal kell rendelkeznie, az ügyintézés azonosítást követően folytatható.

(4) Adóügyekben a közigazgatási hatósági eljárás és szolgáltatás általános szabályairól szóló törvénynek a kérelemre vonatkozó szabályait azzal az eltéréssel kell alkalmazni, hogy – jogszabály eltérő rendelkezése hiányában – az adózó nem kérheti az adóhatóságnál, hogy az más szervet adatszolgáltatás iránt keressen meg.

(5) E törvénytől eltérni az (1) bekezdésben foglaltakon túl az Európai Unió kötelező jogi aktusa, törvénnyel, kormányrendelettel kihirdetett nemzetközi szerződés vagy viszonosság alapján lehet. A viszonosság kérdésében az adópolitikáért felelős miniszter és a külpolitikáért felelős miniszter együttes állásfoglalása az irányadó.

(6) A 4. § (4) bekezdés  b) pontjában foglaltakra figyelemmel a jogszabályban ügyfélnek minősülő személyre a fizetési kötelezettségével kapcsolatban e törvény adózóra vonatkozó rendelkezései is megfelelően alkalmazandóak.

Mivel az általános közigazgatási rendtartás szabályait már nem kell háttérszabályként alkalmazni, így a közigazgatási eljárástól történő eltérést sem kell az Art.-ban rendezni.

5/A. § (1) Adóügyekben – ha e törvény eltérően nem rendelkezik – az ügyintézési határidő 30 nap.

(1a) Az eljáró adóhatóság vezetője az ügyintézési határidőt – a 120. § (1), (3) és (4) bekezdése szerinti eljárásokban – annak letelte előtt kivételesen indokolt esetben egy alkalommal, legfeljebb 30 nappal meghosszabbíthatja. A határidő meghosszabbításáról rendelkező végzésben a határidő-hosszabbítás indokait kifejezetten meg kell jelölni.

Air. 50. § [Az ügyintézési határidő]

(1) Az ügyintézési határidő a kérelemnek az eljárásra hatáskörrel és illetékességgel rendelkező adóhatósághoz történő megérkezését követő napon, a hivatalbóli eljárás esetén az első eljárási cselekmény megkezdésének napján kezdődik.

(2) Ha jogszabály eltérően nem rendelkezik, az ügyintézési határidő harminc nap, amelyet az adóhatóság vezetője egy alkalommal – indokolás mellett – harminc nappal meghosszabbíthat. Az eljárási határidő meghosszabbításának van helye különösen, ha az eljárás során

a) az előkérdés bíróság hatáskörébe tartozik,

b) ha az előkérdés más szerv hatáskörébe tartozik, vagy ugyanannak az adóhatóságnak az adott üggyel szorosan összefüggő más hatósági döntése nélkül megalapozottan nem dönthető el,

c) az ügyben külföldi szervet kell megkeresni,

d) az adózó mulasztása vagy késedelme azt indokolja, vagy

e) szakértő bevonására került sor.

(2) Ha e törvény valamely eljárási cselekmény teljesítésének határidejéről nem rendelkezik, az adóhatóság haladéktalanul, de legkésőbb 8 napon belül gondoskodik az eljárási cselekmény teljesítéséről.

(3) Adóügyekben:

a) az adóhatóság hatáskör vagy illetékesség hiányában 8 napon belül teszi át a kérelmet és az ügyben keletkezett iratokat a hatáskörrel és illetékességgel rendelkező hatósághoz;

b) az adóhatóságok illetékességi összeütközése esetén 15 napon belül kell kijelölni az eljáró adóhatóságot;

c) az adóhatóság a hozzá érkezett megkeresést haladéktalanul, de legkésőbb 5 napon belül továbbítja ahhoz a szervhez, amely a belföldi jogsegély nyújtására jogosult;

d) belföldi jogsegély esetén az adóhatóság a megkeresést,

da) ha az ügyben a megkereső hatóság illetékességi területén kívül kell valamely eljárási cselekményt elvégezni, vagy ha azt az ügyfél jogos érdeke vagy a költségtakarékosság indokolja, 15 napon belül,

db) egyéb esetben 8 napon belül

teljesíti;

e) az adóhatóság vezetője a megkeresés teljesítésére vonatkozó határidőt 15 nappal hosszabbíthatja meg;

f) az adóhatóság a kérelmet érdemi vizsgálat nélkül 8 napon belül utasíthatja el;

g) a hiányosan benyújtott kérelem esetén az adóhatóság 8 napon belül bocsáthat ki hiánypótlási felhívást;

h) a kizárási ok fennállását

ha) az adóhatóság ügyintézője haladéktalanul, de legkésőbb az ok felmerülésétől számított 5 napon belül köteles bejelenteni, illetve

hb) az ügyfél a tudomásszerzéstől számított 8 napon belül jelentheti be;

i) az eljárási cselekményhez kapcsolódó igazolási kérelmet a mulasztásról való tudomásszerzést vagy az akadály megszűnését követő 8 napon belül, de legkésőbb az elmulasztott határnaptól vagy az elmulasztott határidő utolsó napjától számított hat hónapon belül lehet előterjeszteni.

(4) A hiánypótlási felhívás kibocsátására nyitva álló határidőre vonatkozó, a közigazgatási hatósági eljárás és szolgáltatás általános szabályairól szóló törvényben, valamint a (3) bekezdés  g) pontjában foglalt rendelkezéseket a feltételes adómegállapításra, a szokásos piaci ár megállapítására, valamint a fejlesztési adókedvezmény iránti kérelem elbírálására irányuló eljárásokban nem kell alkalmazni.

(5) Az e törvényben meghatározott adóhatósági igazolás kiállítására irányuló kérelmet a kérelem beérkezésétől számított 6 napon belül kell teljesíteni.

(6) Ha a fizetési könnyítés, adómérséklés iránti kérelmet benyújtó adózó a kérelem benyújtásakor minősített adózónak minősül, a kérelmével egyidejűleg annak sürgősségi eljárásban történő elbírálására irányuló kérelmet (sürgősségi kérelem) is előterjeszthet. Sürgősségi eljárásban az ügyintézési határidő 15 nap. A sürgősségi kérelem benyújtásának késedelme esetén igazolási kérelemnek nincs helye.

Art. 198. § (9) Ha a fizetési könnyítés, adómérséklés iránti kérelmet benyújtó adózó a kérelem benyújtásakor megbízható adózónak minősül, a kérelmével egyidejűleg annak sürgősségi eljárásban történő elbírálására irányuló kérelmet (sürgősségi kérelem) is előterjeszthet. Sürgősségi eljárásban az ügyintézési határidő tizenöt nap. A sürgősségi kérelem benyújtásának késedelme esetén igazolási kérelem előterjesztésének nincs helye.

Bizonyos általános közigazgatási eljárási szabályok beépítésre kerültek az adóigazgatási szabályrendszerbe, így a korábbi rendelkezések közül néhány megtalálható az Air.-ben.

„Lapozz bele!” módban ezek az oldalak nem érhetőek el.

Kérjük, vásárolja meg a teljes elektronikus könyvet weboldalunkon.

This page is not available in preview mode.

Should you wish to access the complete text, please purchase the full version of this e-book at our webpage.

Table of Contents

Előszó

I. Rész: Art. 2003 – Air., Art., Avt. 2017

I. Fejezet: ÁLTALÁNOS RENDELKEZÉSEK

Alapelvek

A törvény hatálya

II. Fejezet: AZ ADÓZÓ ÉS AZ ADÓHATÓSÁGOK

Az adózó

A megbízható adózó

A kockázatos adózó

Az adózó minősítése

Az adózó képviselete

Az adóhatóságok

Az önkormányzati adóhatóságok felügyelete

Iratbetekintés

Önellenőrzési jog

Az adókötelezettség

III. Fejezet: EGYES ADÓKÖTELEZETTSÉGEK

A bejelentés szabályai

Az általános forgalmi adókötelezettség bejelentése

Az élelmiszer-értékesítést végző kezelőszemélyzet nélküli automataberendezések bejelentése

A termékek közúti fuvarozásával kapcsolatos bejelentési kötelezettség

A változás bejelentése

Az adózó bejelentés szerinti nyilvántartásba vétele

Adóregisztrációs eljárás

Fokozott adóhatósági felügyelet

Adómegállapítás

Önadózás

Adóbevallási tervezettel összefüggő eljárás

A munkáltató adómegállapítása

Az adónyilatkozat

Az adó- és járulékkülönbözet elszámolása

Adóbevallás

A helyi adók bevallása

Az adóbevallás különös szabályai

Az adóbevallás kijavítása

Az adó megfizetése

A megfizetés és a kiutalás időpontja

A megfizetés, a kiutalás módja

Az adóelőleg megfizetése

A befizetések elszámolása

Bizonylatok, könyvvezetés, nyilvántartás

A bizonylat és igazolás kiállítása

A bizonylat megőrzése

Nyilatkozattétel

Önellenőrzés

Az önellenőrzés bevallása és a megfizetés

IV. Fejezet: NYILVÁNTARTÁS, ADATSZOLGÁLTATÁS, ADÓTITOK

Adatnyilvántartás, adatszolgáltatás

Adótitok

V. Fejezet

VI. Fejezet: HATÁSKÖR, ILLETÉKESSÉG

Az állami adó- és vámhatóság hatásköre

Önkormányzati adóhatóság hatásköre és illetékessége

VII. Fejezet

AZ ADÓIGAZGATÁSI ELJÁRÁS

Adóhatósági igazolás kiállítása

AZ ELLENŐRZÉS

Az ellenőrzés célja

Az ellenőrzés fajtái

Hatáskör az ellenőrzési eljárásban

Az adózók ellenőrzésre történő kiválasztása

Felhívás bevallás kiegészítésére

Felhívás önellenőrzésre

Határidők az ellenőrzési eljárásban

Az ellenőrzés megindítása

Teljességi nyilatkozat

Az ellenőrzés lefolytatása

Az adóhatóság jogai és kötelezettségei az ellenőrzési eljárásban

Az adózó jogai és kötelezettségei az ellenőrzési eljárásban

Az adóhatóság által alkalmazható különös intézkedések az ellenőrzési eljárásban

Az ellenőrzés befejezése

Bevallás utólagos ellenőrzése

A becslés

Eljárási illetékek ellenőrzése

Ismételt ellenőrzés

Felülellenőrzés

Állami garancia beváltásához kapcsolódó ellenőrzés

Az egyes adókötelezettségek ellenőrzése

Adatgyűjtésre irányuló ellenőrzés

Egyes gazdasági események valódiságának vizsgálatára irányuló ellenőrzés

A feltételes adómegállapítás alapjául szolgáló tényállás megvalósulására vonatkozó ellenőrzés

A HATÓSÁGI ELJÁRÁS

Hatósági adómegállapítás bejelentés, bevallás alapján

Utólagos adómegállapítás

Az adó soron kívüli megállapítása

Az adó feltételes megállapítása

A feltételes adómegállapítás alkalmazhatóságának és a kötőerő meghosszabbításának megállapítása

A szokásos piaci ár megállapítása

Fizetési halasztás, részletfizetés engedélyezése

Adómérséklés

A határozat (végzés) módosítása és visszavonása

Fellebbezés

Új eljárásra utasítás

Felügyeleti intézkedés

Súlyosítási tilalom a hatósági eljárásban

Adóhatósági határozat bírósági felülvizsgálata

A VÉGREHAJTÁSI ELJÁRÁS

Végrehajtható okirat

Eljáró hatóságok

Végrehajtás alá vonható vagyontárgyak

Az eljárás időpontja

Biztosítási intézkedés

A végrehajtási eljárás megindítása

Átvezetés végrehajtás esetén

Visszatartási jog gyakorlása

Végrehajtás munkabérre, fizetési számlára

Végrehajtás ingó és ingatlan vagyontárgyakra

Jogorvoslat a végrehajtási eljárásban

A végrehajtási eljárás felfüggesztése és szünetelése

Végrehajtás megkeresésre

Végrehajtás az önkormányzati adóhatóság megkeresésére

Behajthatatlan adótartozás nyilvántartása

A végrehajtás költsége

Elévülés

VIII. Fejezet: JOGKÖVETKEZMÉNYEK

Késedelmi pótlék

Önellenőrzési pótlék

Adóbírság

Mulasztási bírság

Intézkedések

IX. Fejezet: VEGYES RENDELKEZÉSEK

Nyomtatványok, elektronikus űrlapok, adóügyek elektronikus intézése, felhatalmazás rendeletalkotásra

Adótanácsadók, adószakértők és okleveles adószakértők nyilvántartásba vétele

Egyes adókra vonatkozó különös rendelkezések

A gépi nyugta, illetve nyugta- és számlaadásra szolgáló pénztárgépekkel, taxaméterekkel szemben támasztott követelmények

Az általános forgalmi adóról szóló törvény szerinti közvetlen adatlekérdezéssel megvalósított adatszolgáltatást biztosító szolgáltatás hatósági árszabályozása

Az élelmiszer-értékesítést kezelőszemélyzet nélkül végző automataberendezésben elhelyezett Automata Felügyeleti Egységgel és a felügyeleti szolgáltatóval szembeni követelmények

A hallgatói hitel törlesztésére vonatkozó különös szabályok

Az adóhatóság felszámolás alatt álló szervezetekkel szemben fennálló követeléseinek átruházása

Értelmező rendelkezések

Az eljárás költségei

Az állami adó- és vámhatóság által vezetett közhiteles hatósági nyilvántartások

X. Fejezet: ZÁRÓ ÉS ÁTMENETI RENDELKEZÉSEK

Hatályba léptető rendelkezések

Az Európai Unió jogának való megfelelés

1. számú melléklet a 2003. évi XCII. törvényhez

2. számú melléklet a 2003. évi XCII. törvényhez

3. számú melléklet a 2003. évi XCII. törvényhez

4. számú melléklet a 2003. évi XCII. törvényhez

5. számú melléklet a 2003. évi XCII. törvényhez

6. számú melléklet a 2003. évi XCII. törvényhez

7. számú melléklet a 2003. évi XCII. törvényhez

8. számú melléklet a 2003. évi XCII. törvényhez

9. számú melléklet a 2003. évi XCII. törvényhez

10. számú melléklet a 2003. évi XCII. törvényhez

11. számú melléklet az adózás rendjéről szóló 2003. évi XCII. törvényhez

II. Rész: Jogszabálymutató – 2017. évi CL. törvény (Art. 2017) 2003. évi XCII. törvény (régi Art.)

III. Rész: Jogszabálymutató – 2017. évi CLI. törvény (Air.) 2003. évi XCII. törvény (régi Art.)

IV. Rész: Jogszabálymutató – 2017. évi CLIII. törvény (Avt.) 2003. évi XCII. törvény (régi Art.)