Bérces / Kártyás / Kovács / Takács

Kommentár
a közalkalmazottak

jogállásáról szóló

törvényhez

Kommentár a közalkalmazottak jogállásáról szóló

1992. évi XXXIII. törvényhez

Wolters Kluwer • Budapest, 2018

Kiadja a

Wolters Kluwer Kft.

Budapest, 2018

1117 Budapest, Prielle Kornélia u. 21–35.

Telefon: +36 (1) 464-5656

Fax: +36 (1) 464-5657

e-mail: info-hu@wolterskluwer.com

www.wolterskluwer.hu

Felelős vezető: Tóth Gábor, a Wolters Kluwer Kft. ügyvezetője

Kiadásért felelős: Gócza Éva

A kiadványok szerkesztéséért felelős: dr. Rajházi Mónika

Felelős szerkesztő: dr. Antal Ildikó

Műszaki szerkesztés: Wolters Kluwer Kft.

Grafikai tervezés: Wolters Kluwer Kft.

Nyomdai előkészítés: KorrInfo Kft.

ISBN 978 963 295 711 1

Termékkód: YEB1726

Kiadványaink megtekinthetők és megvásárolhatók szakkönyvesboltunkban cégünk címén, továbbá a shop.wolterskluwer.hu portálon.

Minden jog fenntartva, beleértve a sokszorosítás és a mű bővített, illetve rövidített változatának kiadási jogát is.

A Kiadó írásbeli hozzájárulása nélkül sem a teljes mű, sem annak bármely része semmiféle formában (fotokópia,

mikrofilm vagy más hordozó) nem sok szorosítható.

Szerzők:

dr. Bérces Kamilla

dr. Kártyás Gábor PhD

dr. Kovács Szabolcs

dr. Takács Gábor

Kézirat lezárva:

2018. február 4.

© dr. Bérces Kamilla, dr. Kártyás Gábor, dr. Kovács Szabolcs, dr. Takács Gábor, Budapest, 2018

© Wolters Kluwer Kft., Budapest, 2018

RÖVIDÍTÉSEK JEGYZÉKE

1992-es Mt.

a Munka Törvénykönyvéről szóló 1992. évi XXII. törvény

2005-ös Ftv.

a felsőoktatásról szóló 2005. évi CXXXIX. törvény

ÁEEK

Állami Egészségügyi Ellátó Központ

Áht.

az államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény

Alaptörvény

Magyarország Alaptörvénye

Áttv.

az állami tisztviselőkről szóló 2016. évi LII. törvény

Bécsi Vételi Egyezmény

az Egyesült Nemzeteknek az áruk nemzetközi adásvételi szerződéseiről szóló, Bécsben, az 1980. évi április hó 11. napján kelt Egyezménye kihirdetéséről szóló 1987. évi 20. törvényerejű rendelet

Civil tv.

az egyesülési jogról, a közhasznú jogállásról, valamint a civil szervezetek működéséről és támogatásáról szóló 2011. évi CLXXV. törvény

Cst.

a családok támogatásáról szóló 1998. évi LXXXIV. törvény

Ebktv.

az egyenlő bánásmódról és az esélyegyenlőség előmozdításáról szóló 2003. évi CXXV. törvény

Ebtv.

a kötelező egészségbiztosítás ellátásairól szóló 1997. évi LXXXIII. törvény

Efo tv. 

az egyszerűsített foglalkoztatásról szóló 2010. évi LXXV. törvény

Emtv.

az előadó-művészeti szervezetek támogatásáról és sajátos foglalkoztatási szabályairól szóló 2008. évi XCIX. törvény

Eütev.

az egészségügyi tevékenység végzésének egyes kérdéseiről szóló 2003. évi LXXXIV. törvény

Eütv.

az egészségügyről szóló 1997. évi CLIV. törvény

Eü. vhr.

a közalkalmazottak jogállásáról szóló 1992. évi XXXIII. törvény egészségügyi intézményekben történő végrehajtásáról szóló 356/2008. (XII. 31.) Korm. rendelet

Gyvt.

a gyermekek védelméről és a gyámügyi igazgatásról szóló 1997. évi XXXI. törvény

Hjt.

a honvédek jogállásáról szóló 2012. évi CCV. törvény

Hszt.

a rendvédelmi feladatokat ellátó szervek hivatásos állományának szolgálati jogviszonyáról szóló 2015. évi XLII. törvény

Iasz.

az igazságügyi alkalmazottak szolgálati jogviszonyáról szóló 1997. évi LXVIII. törvény

Info tv.

az információs önrendelkezési jogról és az információszabadságról szóló 2011. évi CXII. törvény

Kiküldetési irányelv

a munkavállalók szolgáltatások nyújtása keretében történő kiküldetéséről szóló 96/71/EK irányelv

Kjt.

a közalkalmazottak jogállásáról szóló 1992. évi XXXIII. törvény

KK

Klebelsberg Központ

KOMT

Közalkalmazottak Országos Munkaügyi Tanácsa

Ktjv.

a kormánytisztviselők jogállásáról szóló 2010. évi LVIII. törvény

KSZK

Kormányzati Személyügyi Szolgáltató és Közigazgatási Képzési Központ

Kttv.

a közszolgálati tisztviselőkről szóló 2011. évi CXCIX. törvény

Külszoltv.

a külképviseletekről és a tartós külszolgálatról szóló 2016. évi LXXIII. törvény

Met.

a munkaügyi ellenőrzésről szóló 1996. évi LXXV. törvény

Mt.

a munka törvénykönyvéről szóló 2012. évi I. törvény

Mth.

a munka törvénykönyvéről szóló 2012. évi I. törvény hatálybalépésével összefüggő átmeneti rendelkezésekről és törvénymódosításokról szóló 2012. évi LXXXVI. törvény

Mvt.

a munkavédelemről szóló 1993. évi XCIII. törvény

NKI

Nemzeti Közigazgatási Intézet

Nft.

a nemzeti felsőoktatásról szóló 2011. évi CCIV. törvény

NKE

Nemzeti Közszolgálati Egyetem

NKE tv.

a közigazgatási, rendészeti és katonai felsőoktatásról szóló 2011. évi CXXXII. törvény

Nkt.

a nemzeti köznevelésről szóló 2011. évi CXC. törvény

OKÉT

Országos Közszolgálati Érdekegyeztető Tanács

OKJ

Országos Képzési Jegyzék

Péptv.

a prémiumévek programról és a különleges foglalkoztatási állományról szóló 2004. évi CXXII. törvény

Pp.

a polgári perrendtartásról szóló 2016. évi CXXX. törvény

Ptk.

a Polgári Törvénykönyvről szóló 2013. évi V. törvény

Szja tv.

a személyi jövedelemadóról szóló 1995. évi CXVII. törvény

Szmtv.

a szabad mozgás és tartózkodás jogával rendelkező személyek körét a szabad mozgás és tartózkodás jogával rendelkező személyek beutazásáról és tartózkodásáról szóló 2007. évi I. törvény

Szocho tv.

az egyes adótörvények és azzal összefüggő egyéb törvények módosításáról szóló 2011. évi CLVI. törvény

Szoctv.

a szociális igazgatásról és szociális ellátásokról szóló 1993. évi III. törvény

Szt.

a szakképzésről szóló 2011. évi CLXXXVII. törvény

Sztrájktv.

a sztrájkról szóló 1989. évi VII. törvény

Tbj.

a társadalombiztosítás ellátásaira és a magánnyugdíjra jogosultakról, valamint e szolgáltatások fedezetéről szóló 1997. évi LXXX. törvény

Tny.

a társadalombiztosítási nyugellátásról szóló 1997. évi LXXXI. törvény

Vht.

a bírósági végrehajtásról szóló 1994. évi LIII. törvény

1992. ÉVI XXXIII. TÖRVÉNY A KÖZALKALMAZOTTAK JOGÁLLÁSÁRÓL

I. rész

BEVEZETŐ RENDELKEZÉSEK

A törvény hatálya

1. § (1) E törvény hatálya – ha törvény eltérően nem rendelkezik – az állami és a helyi önkormányzati költségvetési szerveknél, valamint a helyi önkormányzat által (a továbbiakban: munkáltató) a feladatkörébe tartozó közszolgáltatások ellátására foglalkoztatottak közalkalmazotti jogviszonyára terjed ki.

(2) A 25/A–25/C. § hatálya – az ott meghatározottak szerint – kiterjed a munkáltatóra és a munkavállalóra, ha a munkáltató egészének vagy egy részének átadására tekintettel a munkaviszony létesítésére e törvény szabályai szerint kerül sor.

(3) A 25/C. § hatálya – az ott meghatározottak szerint – kiterjed a közszolgálati tisztviselőkről szóló törvény és az állami tisztviselőkről szóló törvény hatálya alá tartozó munkáltatóra és kormánytisztviselőre, állami tisztviselőre, köztisztviselőre, kormányzati és közszolgálati ügykezelőre, állami ügykezelőre, valamint a közigazgatási szervnél foglalkoztatott munkavállalóra, ha a munkáltató egészének vagy egy részének átadására tekintettel a kormányzati szolgálati jogviszony, az állami szolgálati jogviszony, a közszolgálati jogviszony vagy a munkaviszony létesítésére e törvény szabályai szerint kerül sor.

(4) Az (1) bekezdésben foglaltaktól eltérően e törvény hatálya nem terjed ki a helyi önkormányzat, illetve a költségvetési szerv által közfoglalkoztatás keretében foglalkoztatottra, valamint az egyszerűsített foglalkoztatásról szóló külön törvény alapján foglalkoztatott munkavállalóra.

(5) A 20/A. § (4) bekezdés a) pontja, a 26. § (4) bekezdése, a 30/A. §, a 30/D. §, a 30/E. §, a 44/A. § – az ott meghatározottak szerint – kiterjed a munkáltató fenntartójára is.

(6) E törvény alkalmazásában fenntartó a munkáltató alapító szerve vagy az a szerv, amelyre e jogot átruházták, illetve a jogszabály által kijelölt szerv vagy személy. A munkáltató fenntartójának kell tekinteni az önkormányzati társulást és azt az önkormányzatot is, amely megállapodás alapján gyakorolja a fenntartói jogokat.

1. A szervi hatály, a munkáltató és a fenntartó

A magyar munkajog sajátossága, hogy az állami alkalmazásban állók jogállása nem egységes, hanem a munkáltató típusától függően különböző jogszabályok határozzák meg. Ebben a meglehetősen differenciált rendszerben a közalkalmazottak jogállásáról szóló 1992. évi XXXIII. törvény (a továbbiakban: Kjt.) jelenti az általános szabályt. Hatálya valamennyi állami és a helyi önkormányzati költségvetési szervre kiterjed, kivéve, ha törvény eltérően rendelkezik. Ha tehát egy költségvetési szerv nem tartozik külön törvény hatálya alá, akkor annak foglalkoztatási viszonyaira a Kjt.-t kell alkalmazni.

A közszférában alkalmazandó munkajogi szabályok hatályát a munkáltató személye határozza meg. Külön szabályok vonatkoznak a civil közigazgatásra, mivel ezeknél a szerveknél közhatalom-gyakorlás is történik, míg a közalkalmazotti munkáltatónál tipikusan csak valamely közszolgáltatás nyújtása. Az igazságszolgáltatás, mint önálló hatalmi ág, szintén külön szabályozást igényel. Végül, külön törvények hatálya alá tartoznak a „fegyveres közszolgálat” tagjai. Tovább bonyolítja a rendszert, hogy e három speciális területen belül is több törvény rendezi a foglalkoztatási kérdéseket. A közszféra foglalkoztatási jogviszonyait szabályozó, a Kjt.-n kívüli törvényeket az alábbi ábra összegzi.

1. ábra: A közszféra további foglalkoztatási jogviszonyai

Közigazgatás

a közszolgálati tisztviselőkről szóló 2011. évi CXCIX. törvény

az állami tisztviselőkről szóló 2016. évi LVII. törvény

Igazságügy

a bírák jogállásáról és javadalmazásáról szóló 2011. évi CLXII. törvény

a legfőbb ügyész, az ügyészek és más ügyészségi alkalmazottak jogállásáról és az ügyészi életpályáról szóló 2011. évi CLXIV. törvény

az igazságügyi alkalmazottak szolgálati jogviszonyáról szóló 1997. évi LXVIII. törvény

Fegyveres szervek

a honvédek jogállásáról szóló 2012. évi CCV. törvény

a rendvédelmi feladatokat ellátó szervek hivatásos állományának szolgálati jogviszonyáról szóló 2015. évi XLII. törvény

Kivételesen a Kjt. hatálya olyan munkáltatókra is kiterjed, akik egyébként más törvény hatálya alatt állnak. Ez a jogviszonyváltás esete, amikor a munkáltató (vagy egy része) valamely más törvény hatálya alatt álló munkáltató számára kerül átadásra. Ebben az esetben a Kjt. az átvevő munkáltatóra is határoz meg szabályokat (lásd még a kommentár 25/A. §-ához fűzött magyarázatot).

A közalkalmazotti jogviszonynak nem alanya, mégis a Kjt. hatálya alá tartozik a munkáltató fenntartója. A fenntartó a munkáltató alapító szerve vagy az a szerv, amelyre e jogot átruházták, illetve a jogszabály által kijelölt szerv vagy személy. A munkáltató fenntartójának kell tekinteni az önkormányzati társulást és azt az önkormányzatot is, amely megállapodás alapján gyakorolja a fenntartói jogokat. Hangsúlyozni kell, hogy a közalkalmazotti jogviszonyban a munkáltató a költségvetési szerv (kivételesen maga az önkormányzat, lásd Kjt. 83/A. §), a közalkalmazotti jogviszony e szervvel áll fenn és nem közvetlenül a fenntartóval. Ez akkor is így van, ha a jogviszonyt érintő számos döntést – így a költségvetési szerv anyagi lehetőségeit, foglalkoztatotti létszámát, szervezeti felépítését stb. érintően – a fenntartó hoz meg. A közalkalmazotti jogviszony szempontjából e döntések is a munkáltató intézkedéseként jelennek meg, jogvita esetén pedig a munkaügyi pert a költségvetési szervvel és nem a fenntartóval szemben kell megindítani.

A fenntartónak kötelezettségei vannak a területi szociális párbeszéd működtetésében (Kjt. 6. §), az álláshirdetések közzétételében [Kjt. 20/A. § (4) bekezdés] és egyes állásfelajánlási eseteknél (Kjt. 30/A. §, 30/D. § és 30/E. §). A fenntartó rendkívül indokolt esetben kezdeményezheti az általa fenntartott (Kjt. hatálya alatti) munkáltatók közötti áthelyezést [Kjt. 26. § (4) bekezdés].

2. Tárgyi hatály, a közalkalmazotti jogviszonyon kívüli foglalkoztatás lehetőségei

A Kjt. a közalkalmazotti jogviszonyt szabályozza [Kjt. 1. § (1) bekezdés]. Hatálya alatt szigorú típuskényszer érvényesül, azaz a Kjt. hatálya alá tartozó munkáltatók az alárendeltségben történő munkavégzésre csak közalkalmazotti jogviszonyt létesíthetnek, munkaviszonyt vagy más munkavégzésre irányuló jogviszonyt nem. Ez alól az alábbi kivételek vannak.

Néhány kivételes esetben mód van arra, hogy a Kjt. hatálya alá tartozó munkáltató ne közalkalmazotti jogviszonyban, hanem munkaviszonyban álló személyt foglalkoztasson. Ez három esetben fordulhat elő:

– végrehajtási rendeletben meghatározott, a munkáltató működése szempontjából meghatározó jelentőségű magasabb vezetői munkakörök betöltésére a munka törvénykönyvéről szóló 2012. évi I. törvény (a továbbiakban: Mt.) szabályai szerint vezetői munkaviszony létesíthető (részletesen lásd a 22/B. §-hoz fűzött kommentárt);

– az alaptevékenységen kívüli körben a Kjt. hatálya alatt álló munkáltató is foglalkoztathat egyszerűsített foglalkoztatás alapján [az egyszerűsített foglalkoztatásról szóló 2010. évi LXXV. törvény (a továbbiakban: Efo tv.) 3. § (4) bekezdés]. E személyekre a Kjt. hatálya nem terjed ki, hanem foglalkoztatásukra az Mt. irányadó [Kjt. 1. § (4) bekezdés]. A Kjt. 3. § (2) bekezdése ugyan kizárja a közalkalmazotti jogviszony vonatkozásában az Mt. egyszerűsített foglalkoztatásra vonatkozó szabályait, ám ez hangsúlyozottan csak a közalkalmazotti jogviszony vonatkozásában áll fenn. Az egyszerűsített foglalkoztatás keretében foglalkoztatott személy viszont nem áll közalkalmazotti jogviszonyban, ezért az ő jogállására az Mt. 201–203. §-ai is irányadóak, lévén munkavállalóról van szó;

– kölcsönzött munkavállaló foglalkoztatható az alaptevékenységen kívüli körben, vagy alaptevékenységen belül akkor, ha a feladat ellátása más módon nem biztosítható [Kjt. 3. § (3) bekezdés]. Ebben az esetben a munkavállaló a kölcsönbeadóval áll munkaviszonyban, de tényleges foglalkoztatására a Kjt. hatálya alatt álló munkáltatónál kerül sor (Mt. 214. §).

– Egyes esetekben a Kjt. hatálya alatt álló munkáltató egyéb munkavégzésre irányuló jogviszonyban álló személyt is foglalkoztathat:

= költségvetési szerv létesíthet közfoglalkoztatási jogviszonyt is, ám csak olyan feladatra, amelynek ellátására törvény nem ír elő közalkalmazotti jogviszonyt [a közfoglalkoztatásról és a közfoglalkoztatáshoz kapcsolódó, valamint egyéb törvények módosításáról szóló 2011. évi CVI. törvény 1. § (1) bekezdés]. Az alaptevékenység körébe tartozó feladatok ellátására így közfoglalkoztatási jogviszony nem létesíthető;

= az iskolaszövetkezet nappali tagozatos diák, vagy hallgató tagja, a munkaerő-kölcsönzéssel egyező korlátozások mellett foglalkoztatható (lásd még a kommentár 3. §-ához fűzött magyarázatot);

= nem kizárt, hogy a költségvetési szerv megbízási vagy vállalkozási szerződéssel foglalkoztasson. Ez azonban csak önálló munkavégzés esetén lehetséges, ahol a közalkalmazotti jogviszonyra jellemző alá-fölérendeltség nem áll fenn. A polgári jogi és a munkajog hatálya alá eső jogviszonyok elhatárolásához figyelembe vehető szempontokról összefoglalást ad a már hatályon kívül helyezett, de máig irányadó, a munkavégzés alapjául szolgáló szerződések minősítése során figyelembe veendő szempontokról szóló 7001/2005. (MK 170.) FMM–PM együttes irányelv. A jogviszony minősítését mindig az eset összes körülményének mérlegelésével kell elvégezni, azzal, hogy a szerződés típusát elnevezésétől függetlenül, a jogviszony valódi tartalma alapján kell meghatározni. A legfontosabb szempontokat összefoglalva, ha az ellátandó feladat nem konkrétan, hanem keret jelleggel, munkakörként van meghatározva, amelyet a munkát végző személyesen köteles ellátni, az közalkalmazotti jogviszonyra utal. A közalkalmazotti jogviszony jellegzetessége továbbá, hogy a felek által kikötött munkaidőben a munkáltatót foglalkoztatási, a közalkalmazottat pedig rendelkezésre állási kötelezettség terheli, a felek kötelezettségei nem korlátozódnak arra az esetre, amikor ténylegesen ellátandó feladat van. Hasonlóan fontos, hogy a munkavégzés alárendeltségben történik, a munkáltató széles körű utasítási és ellenőrzési joga alapján. A közalkalmazotti jogviszonyban a közalkalmazott a számára adott körülmények között végez munkát, a munkaidő beosztását, az alkalmazandó eszközöket, alapanyagokat és tájékoztatást a munkáltató adja meg, a munkavégzés a munkáltató által biztosított környezetben történik. Ha mindezen szempontok alapján a jogviszony a közalkalmazotti jogviszony ismérveit mutatja, ám a felek azt mégis polgári jogviszonyként hozták létre, akkor színlelt szerződésről beszélünk, amit a munkaügyi hatóság vagy a munkaügyi bíróság jogosult átminősíteni [Mt. 27. § (2) bekezdés, a munkaügyi ellenőrzésről szóló 1996. évi LXXV. törvény (a továbbiakban: Met.) 1. § (5) bekezdés].

3. Területi hatály, a kiküldetések

A szervi hatálynál kifejtettekből eredően, a közalkalmazotti jogviszonyban álló munkáltató költségvetési szerv vagy önkormányzat. Ebből azonban nem következik, hogy a munkavégzésre csak Magyarország területén kerülhetne sor. Ezzel szemben a jogviszonyra akkor is a Kjt.-t és az Mt.-t kell alkalmazni, ha a munkavégzésre ideiglenesen külföldön kerül sor [Mt. 3. § (1)–(2) bekezdés].

Kivételesen előfordulhat, hogy a közalkalmazott más uniós tagállamban szolgáltatásnyújtás keretében dolgozik. Ez az uniós munkajog értelmében kiküldetésnek (posting) minősül, amelyet a munkavállalók szolgáltatások nyújtása keretében történő kiküldetéséről szóló 96/71/EK irányelv (a továbbiakban: kiküldetési irányelv) szabályoz. Például, egy külföldi színház megállapodást köt a magyar színházzal ez utóbbi társulatának három hónapig tartó vendégszerepléséről. Ebben az esetben a kiküldött közalkalmazott ugyan a magyar munkajog hatálya alatt marad, bizonyos munkafeltételekre azonban a fogadó tagállam munkajogát kell alkalmazni, ha ez a közalkalmazottra kedvezőbb.

A kiküldetési irányelv 1–2. cikke értelmében kiküldetés az, amikor az egyik tagállamban letelepedett munkáltató szolgáltatásnyújtás céljából, ideiglenesen egy másik tagállamban foglalkoztatja a vele munkaviszonyban álló munkavállalót, amely nem a munkavállaló szokásos munkavégzési helye. A kiküldő munkáltató tehát egy szerződést köt a szolgáltatás más tagállambeli címzettjével, a közalkalmazott pedig ennek teljesítésére megy ez utóbbi tagállamba, úgy hogy a kiküldetés alatt is az eredeti munkáltató irányítása alatt marad. A kiküldetésre csak ideiglenesen kerülhet sor, bár ennek maximális időtartamát az uniós jog már nem határozza meg. Ha e fogalmi elemek megvalósulnak, akkor a közalkalmazotti jogviszonyra az alábbi munkafeltételek tekintetében a fogadó állam munkajogát kell alkalmazni, ha ez a magyar jognál kedvezőbb:

– maximális munkaidő és minimális pihenőidő,

– minimális éves szabadság,

– minimális bérszint, beleértve a túlóradíjakat,

– a munkavállalók rendelkezésre bocsátásának feltételei (különösen a munkaerő-kölcsönzés),

– munkahelyi egészség, biztonság és higiénia,

– védintézkedések a várandós vagy gyermekágyas nők, gyermekek és fiatalok munkaviszonya kapcsán,

– férfiak és nők közötti egyenlő bánásmód és más megkülönböztetést tiltó rendelkezések [kiküldetési irányelv 3. cikk (1) bekezdés].

Kiküldetés esetén a munkáltatónak alaposan tájékozódnia kell, hogy a fogadó államban pontosan milyen szabályoknak is kell megfelelnie. A kiküldetésekre alkalmazandó szabályokról minden tagállamnak kötelező az interneten közérthető tájékoztatást közzétennie.

A fentinél jóval gyakoribb eset, hogy a Kjt. hatálya alá tartozó munkáltató lesz a más tagállamból kiküldött munkavállalók közreműködésével megvalósuló szolgáltatás fogadója. Például, a költségvetési szerv felújítási munkálatait egy román építőipari cég végzi, amelyhez két hónapra Magyarországon foglalkoztatja román munkavállalóit. E helyzet jogi megítélése is a fentiek szerint történik, csak fordítottan: a belföldi tartózkodás ideje alatt a kiküldött munkavállalóra a magyar munkajogot kell alkalmazni, ha az az egyébként irányadó jognál (jelen példánkban a románnál) kedvezőbb. Természetesen költségvetési szerv csak olyan feladatra fogadhat kiküldött munkavállalót, amelynek ellátása megvalósítható közalkalmazotti jogviszonyon kívül (lásd fentebb, a tárgyi hatálynál kifejtetteket).

Az Mt. szerint kiküldetésről akkor beszélünk, ha a külföldi munkáltató – harmadik személlyel kötött megállapodás alapján – a munkavállalót Magyarország területén olyan munkaviszonyban foglalkoztatja, amelyre egyébként az Mt. hatálya nem terjed ki [Mt. 295. § (1)–(2) bekezdés]. E harmadik személy lesz a költségvetési szerv. A kiküldetés ideje alatt a munkaviszonyra:

a) a leghosszabb munkaidő vagy a legrövidebb pihenőidő mértéke,

b) a fizetett éves szabadság legalacsonyabb mértéke,

c) a legalacsonyabb munkabér összege,

d) a munkaerő-kölcsönzésnek az Mt. 214–222. §-ban meghatározott feltételei,

e) a munkavédelmi feltételek,

f) a várandós vagy kisgyermekes nő, valamint a fiatal munkavállaló munkavállalási és foglalkoztatási feltételei, továbbá

g) az egyenlő bánásmód követelménye

tekintetében a magyar jog szabályait kell alkalmazni. Ez alatt nem csak az Mt.-t, hanem adott esetben a Kjt.-t és végrehajtási rendeleteit is érteni kell. Nem kell alkalmazni a felsorolt szabályokat akkor, ha az adott munkafeltétel tekintetében a munkaviszonyra egyébként irányadó jog a munkavállalóra kedvezőbb [Mt. 295. § (1) és (5) bekezdés]. Annak viszont nincs jelentősége, hogy a kiküldött munkavállaló más tagállamból, vagy harmadik országból érkezik. Mindkét esetben a fenti szabályokat kell követni.

Aki Magyarországon kiküldött munkavállalót fogad, köteles a kiküldő munkáltatót előzetesen tájékoztatni a magyar munkajogból alkalmazandó szabályokról. Emellett az ő felelőssége, hogy a kiküldetés helyén egyes foglalkoztatási alapdokumentumok elérhetőek legyenek. Az Mt. szerint ugyanis a fogadó munkáltatót terheli, hogy a foglalkoztatáshoz kapcsolódó alapdokumentumok papír alapú vagy elektronikus formában hozzáférhetőek legyenek a munkavégzés helyén, a kiküldetés teljes időtartama alatt, valamint annak befejezését követő három évig a székhelyén vagy telephelyén. Ezek a dokumentumok az alábbiak: a kiküldött munkavállaló munkaszerződése vagy azzal egyenértékű egyéb okirata, munkaidő-nyilvántartása, valamint a munkabér kifizetésére vonatkozó iratai [Mt. 297. § (3) bekezdés]. Emellett az Mt. a fogadó munkáltató számára előírja, hogy még a szolgáltatási szerződés megkötését megelőzően írásban tájékoztassa a külföldi munkáltatót a magyar munkajogból alkalmazandó munkafeltételekről. A tájékoztatás elmulasztása esetén a jogosult készfizető kezesként felel a munkavállaló Mt. 295. §-ában meghatározott követeléseiért [Mt. 297. § (1) bekezdés]. Emellett a tájékoztatás elmaradása miatt a munkaügyi hatóság is jogosult szankciókkal – több munkavállalót érintő jogsértés esetén akár bírsággal – élni [Met. 3. § (1) bekezdés a) pont és 7. §].

A fogadó munkáltatónak további kötelezettségei is vannak. A munkaügyi hatóság jogosult a határokon átnyúló szolgáltatásnyújtás keretében kiküldött munkavállaló magyarországi munkavégzését abból a szempontból ellenőrizni, hogy az tényleg kiküldetést jelent-e. Ennek eredményeként pedig jogosult annak megállapítására, hogy a munkavállaló nem minősül kiküldött munkavállalónak. A külföldi munkáltató és a belföldi foglalkoztató köteles a munkaügyi hatóság rendelkezésére bocsátani mindazokat az adatokat, amelyek az ellenőrzés elvégzéséhez szükségesek [Met. 1. § (5a)–(5b) bekezdés].

Ha a fogadó munkáltató tudott vagy kellő gondosság mellett tudnia kellett arról, hogy a külföldi munkáltató munkabér- és járulékfizetési kötelezettségének a munkavállaló foglalkoztatása során nem tett eleget, a külföldi munkáltatóval egyetemlegesen felel a külföldi munkáltatót terhelő munkabér és járulékai megfizetéséért [Mt. 297. § (2) bekezdés]. Ilyen eset például, ha annyira alacsony szolgáltatási díjat fogad el a magyarországi fél, amelyből nyilvánvalóan nem lehet a bruttó minimálbért sem kigazdálkodni. Ebben az esetben a kiküldött munkavállaló a magyar féllel szemben is közvetlenül érvényesítheti igényét, akár magyar bíróság előtt is [Mt. 285. § (4) bekezdés].

Kapcsolódó jogi szabályozás

2012. évi I. törvény a munka törvénykönyvéről 3. § és 295–297. §

2011. évi CVI. törvény a közfoglalkoztatásról és a közfoglalkoztatáshoz kapcsolódó, valamint egyéb törvények módosításáról

2010. évi LXXV. törvény az egyszerűsített foglalkoztatásról

1996. évi LXXV. törvény a munkaügyi ellenőrzésről

Kapcsolódó európai uniós jogi szabályozás

Az Európai Parlament és a Tanács 2014. május 15-i 2014/67/EU irányelve a munkavállalók szolgáltatások nyújtása keretében történő kiküldetéséről szóló 96/71/EK irányelv érvényesítéséről és a belső piaci információs rendszer keretében történő igazgatási együttműködésről szóló 1024/2012/EU rendelet (az IMI rendelet) módosításáról

Az Európai Parlament és a Tanács 1996. december 16-i 96/71/EK irányelve a munkavállalók szolgáltatások nyújtása keretében történő kiküldetéséről

„Lapozz bele!” módban ezek az oldalak nem érhetőek el.

Kérjük, vásárolja meg a teljes elektronikus könyvet weboldalunkon.

This page is not available in preview mode.

Should you wish to access the complete text, please purchase the full version of this e-book at our webpage.