Dr. Kardos Márta

Határidők és tudnivalók
a GHS/CLP-ben

Az anyagok osztályozása, címkézése és csomagolása

Kiadja a

CompLex Kiadó Jogi és Üzleti Tartalomszolgáltató Kft.

Budapest, 2011

1117 Budapest, Prielle Kornélia u. 21–35.

Telefon: (40) 464-565

Fax: +36 (1) 464-5657

e-mail: info@complex.hu

www.complex.hu

Felelős vezető: a CompLex Kiadó Kft. igazgatója

Kiadásért felelős: Koltai Péter

Olvasószerkesztő: Tárnok Irén

Felelős szerkesztő: Kis Erika

Műszaki kiemelt főmunkatárs: Schuller Krisztina

Gyártási főmunkatárs: Kerek Imréné

Fedélterv és tördelés: CompLex Kiadó Kft. DTP-csoport

Nyomdai munkálatok: Kaposvári Nyomda Kft.

Felelős vezető: Pogány Zoltán igazgató

ISBN 978 963 295 179 9

Jelzőszám: KK-001P0-2214

Kiadványaink megtekinthetőek és megvásárolhatóak szakkönyvesboltunkban a Kiadó címén,

továbbá a www.complex.hu portálon.

Minden jog fenntartva, beleértve a sokszorosítás és a mű bővített, illetve rövidített változatának kiadási jogát is.

A Kiadó írásbeli hozzájárulása nélkül sem a teljes mű, sem annak bármely része semmiféle formában

(fotokópia, mikrofilm vagy más hordozó) nem sokszorosítható.,

Dr. Kardos Márta

Határidők és tudnivalók a GHS/CLP-ben

Az anyagok osztályozása, címkézése és csomagolása

Szerzők:

Dr. Kardos Márta

Kézirat lezárva: 2010. november 10.

© Dr. Kardos Márta, Budapest, 2010

© CompLex Kiadó Jogi és Üzleti Tartalomszolgáltató Kft., Budapest, 2011

A CompLex Kiadó Kft. az 1795-ben alapított Magyar Könyvkiadók és Könyvterjesztők Egyesülésének a tagja.

Előszó

Tudja Ön azt, hogy mi a CLP/GHS és miért van rá szükség?

Tudta Ön, hogy a CLP/GHS előírásai az EU tagállamaiban jogilag kötelezők?

Tudta Ön, hogy a CLP/GHS rendelet az iparban közvetlenül alkalmazandó?

Tudta Ön, hogy a CLP/GHS rendelet fokozatosan felváltja a DSD és a DPD irányelveket? Tudta Ön, hogy ezek az irányelvek egy átmeneti időszak után, azaz 2015. június 1-jén hatályukat vesztik.

2010. december 1-jén a következő szabályok lépnek életbe:

Az anyagokat kötelező a DSD irányelv és a CLP/GHS rendelet szerint is osztályozni.

Az anyagokat kizárólag a CLP/GHS rendelet előírásai szerint kötelező címkézni és csomagolni.

A DSD irányelv szerint már osztályozott, címkézett, csomagolt és 2010. december 1. előtt már forgalomba hozott anyagokat 2012. december 1-jéig kell átcímkézni, átcsomagolni.

A nemzetközi kereskedelem megkönnyítése, az emberi egészség, valamint a környezet védelme érdekében, az Egyesült Nemzetek Szervezetének (ENSZ) keretében 12 év alatt kidolgozták a vegyi anyagok osztályozásának és címkézésének harmonizált rendszerét. Ennek eredményeként jött létre a vegyi anyagok osztályozásának és címkézésének egyetemes harmonizált rendszere (GHS).

A vállalkozásoknak ismerniük kell a vegyi anyagok és keverékek osztályozásra, címkézésre, szállítására vonatkozó szabályokat. A CLP rendelet az ENSZ GHS második javított változatán alapul. Az anyagok és a keverékek korábbi, osztályozásával és címkézésével kapcsolatos DSD és a DPD irányelvek előírásait vette alapul.

Tudja Ön, hogy milyen CLP/GHS rendelet által előírt határidők vonatkoznak a vegyi anyagot gyártókra, importálókra, továbbfelhasználókra?

Tudja Ön, hogy mi az a veszélyességi osztályozás, és milyen az ezzel kapcsolatos címkézés és csomagolás?

Az anyagok vagy keverékek veszélyessége az anyagok vagy keverékek káros hatásaival kapcsolatos, ami az anyag vagy keverék belső tulajdonságaitól függ.

A veszélyt jelző címkézés teszi lehetővé a veszélyességi osztályozás közlését az anyag vagy keverék felhasználóinak, figyelmeztetve a felhasználókat a veszély fennállására és a várható kockázatokra.

Ismeri Ön a veszélyt jelző piktogramokat?

Tudta Ön, hogy a CLP/GHS osztályozási és csomagolási előírásainak elmulasztása, illetve a veszélyes anyagok és keverékek osztályozási és csomagolási előírásainak megszegése súlyos büntetésekkel jár?

Ez a kiadvány segítséget nyújt a 1272/2008/EK rendelet, azaz az ún. CLP/GHS rendelet értelmezéséhez. A CLP/GHS rendelet az anyagok és keverékek osztályozásáról, címkézéséről és csomagolásáról szóló 1272/2008/EK rendelet.

Az anyagok és keverékek osztályozásáról, címkézéséről és csomagolásáról szóló új rendelet 2009. január 20-án lépett hatályba az EU tagországaiban.

A rendelet elsősorban az anyagok és a keverékek osztályozására, címkézésére és csomagolására kötelezett gyártóknak, importőröknek, az anyagok és keverékek továbbfelhasználóinak, forgalmazóinak, szállítóinak, valamint az egyes meghatározott árucikkek előállítóinak és importőreinek szól.

A veszélyes anyagokról szóló 67/548/EGK irányelv, DSD és a veszélyes készítményekről szóló 1999/45/EK irányelv, DPD szabályozza a jelenleg még hatályos osztályozási és címkézési rendszert, mellyel kapcsolatban a gyártók, importőrök, szállítók és továbbfelhasználók megfelelő ismeretekkel rendelkeznek.

A kiadvány célja, hogy megfelelő információkat nyújtson az anyagok és keverékek jövőben hatályos osztályozási, címkézési és csomagolási előírásairól és segítséget nyújtson a 1272/2008/EK rendelet előírásainak értelmezésében.

Kiadványunkban a 1272/2008/EK rendeletet CLP/GHS rendeletnek jelöljük, tekintettel arra, hogy a rendelet előírásaival kapcsolatosan érintett személyek a vonatkozó rendeletet ezzel a két megjelöléssel ismerik.

A GHS valójában az ENSZ vegyi anyagok szabályozásával kapcsolatos globálisan harmonizált rendszere. A 1272/2008/EK rendelet – CLP rendelet – pedig az EU vegyi anyagok osztályozásával, címkézésével és csomagolásával kapcsolatos előírásait tartalmazza.

Nagyon fontos az egyes kötelezettségekre vonatkozó, megfelelő és hatékony eligazodás.

Tekintettel arra, hogy a vegyi anyagok gyártásával és forgalmazásával kapcsolatban az érintetteknek a REACH rendelet előírásait is figyelembe kell venni, e kiadvány érinti a két, vegyi anyagokkal kapcsolatos rendelet összefüggéseit is.

A kiadványban szerepel a CLP/GHS rendelet előírásai mellett az anyagok és a keverékek osztályozásával és címkézésével kapcsolatosan az 1907/2006/EK rendelet, az ún. REACH rendelet előírásaira való hivatkozás.

Javasoljuk a vonatkozó rendeletek áttanulmányozását, tekintettel arra, hogy azok eredeti szövege tekinthető minden esetben a teljes és hiteles jogforrásnak (Lásd a 1272/2008/EK rendelet, a CLP/GHS rendelet szövegét, illetve a 1907/2006/EK rendelet, a REACH rendelet vonatkozó előírásait).

a Szerző és a Kiadó

Bevezetés

Kötetünk az anyagok és keverékek osztályozásáról, címkézéséről és csomagolásáról szóló 1272/2008/EK rendelet, az ún. CLP rendelet előírásaival kapcsolatosan ad útmutatást. A rendelet az Európai Unió országaiban 2009. január 20-án lépett hatályba.

AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS 1272/2008/EK RENDELETE (2008. december 16.) az anyagok és keverékek osztályozásáról, címkézéséről és csomagolásáról, a 67/548/EGK és az 1999/45/EK irányelv módosításáról és hatályon kívül helyezéséről, valamint az 1907/2006/EK rendelet módosításáról (2008. 12. 31. HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 353/1).

A jelenleg használatos osztályozási és címkézési rendszer követelményeit a veszélyes anyagokról szóló 67/548/EGK és a veszélyes készítményekről szóló 1999/45/EK irányelvek írják elő. Az ezeken az előírásokon alapuló osztályozással kapcsolatban a gyártóknak, az importálóknak és a továbbfelhasználóknak vannak már tapasztalataik.

Hazánkban a fenti irányelveknek megfelelő 44/2000 Eü.M. rendelet is szabályozza a vegyi anyagok osztályozását és címkézését.

Az ENSZ GHS rendszere az anyagok osztályozásának és címkézésének egyetemes harmonizált rendszere, melynek alapján készült az EU 1272/2008/EK rendelet, az ún. CLP rendelet, a vegyi anyagok osztályozásáról, címkézéséről és csomagolásáról.

A 1272/2008 EK rendelet a veszélyes anyagokról szóló 67/548/EGK irányelv (DSD) és a veszélyes készítményekről szóló 1999/45/EK irányelv (DPD) előírásait veszi alapul.

A rendelet az anyagok gyártóinak, az anyagok és keverékek importőreinek, az anyagok és keverékek továbbfelhasználóinak, forgalmazóinak, valamint egyes meghatározott árucikkek előállítóinak és importőreinek ír elő különböző kötelezettségeket a vegyi anyagok osztályozásával, címkézésével és csomagolásával kapcsolatban.

A vegyi anyagok gyártóinak, importálóinak és továbbfelhasználóinak a 1907/2006/EK rendelet, az ún. REACH rendelet előírásainak is eleget kell tenni.

A CLP/GHS rendelet sok rendelkezése kapcsolódik a vegyi anyagok regisztrálásáról, értékeléséről, engedélyezéséről és korlátozásáról szóló 1907/2006/EK rendelet, a REACH rendelet és egyéb közösségi jogszabályok előírásaihoz, mint például a biocid termékekről szóló 98/8/EK irányelvhez és a növényvédő szerekről szóló 91/414/EGK irányelvhez.

A CLP/GHS rendelet az anyagok és keverékek: (készítmények) szállítóinak, gyártóinak, importálóinak, felhasználóinak és egyes meghatározott árucikkek előállítóinak és importőreinek készült, akiknek alkalmazniuk kell a CLP/GHS rendelet előírásainak megfelelő, új osztályozási, címkézési és csomagolási szabályokat.

A 1272/2008/EK rendelet, azaz a CLP/GHS rendelet előírásainak megfelelő osztályozás és címkézés, valamint a veszélyességi osztályokkal kapcsolatos információk megértése érdekében javasoljuk, hogy tanulmányozzák át a jogszabály hatályos szövegét, a mellékletekkel együtt.

Javasoljuk a REACH rendelethez kapcsolódó segédanyagok megismerését is, melyek segítséget nyújthatnak a CLP rendelet értelmezésében.

1. A CLP/GHS rendelet

AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS 1272/2008/EK RENDELETE (2008. december 16):

az anyagok és keverékek osztályozásáról, címkézéséről és csomagolásáról, a 67/548/EGK és az 1999/ 45/EK irányelv módosításáról és hatályon kívül helyezéséről, valamint az 1907/2006/EK rendelet módosításáról (2008. 12. 31. HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 353/1)

A rendelet elérhetősége az ECHA weboldalán:

http://www.unece.org/trans/danger/publi/ghs/ghs_welcome_e.html.

A rendelet célja

– Az emberi egészség és a környezet magas szintű védelme, valamint a különböző anyagok és keverékek veszélyeinek megfelelő azonosítása és annak meghatározása, hogy az anyagok és keverékek mely tulajdonságai vezetnek a veszélyesként történő besorolásukhoz.

– A vegyi anyagok, keverékek és bizonyos árucikkek szabad mozgásának biztosítása, a versenyképesség és az innováció javítása érdekében.

A nemzetközi kereskedelem megkönnyítése és az emberi egészség, valamint a környezet védelme érdekében az Egyesült Nemzetek Szervezete (ENSZ) keretében kidolgozták az osztályozás és címkézés harmonizált kritériumait, aminek eredményeként létrejött a vegyi anyagok osztályozásának és címkézésének globálisan harmonizált rendszere: GHS.

A CLP jelenleg az ENSZ GHS második javított változatán alapul. A DSD és a DPD irányelvek alapvető előírásait vette át. A CLP rendelet a nemzetközileg elfogadott GHS kritériumoknak az EU közösségi jogszabályokba való beépítése révén hozzájárul az osztályozási és címkézési kritériumok egyetemes harmonizációjához.

A vállalkozásoknak előnyt jelent a vegyi anyagok osztályozásának és címkézésének egyetemes harmonizációja.

A CLP rendelet az EU tagállamaiban jogilag kötelező érvényű! Az iparban közvetlenül alkalmazandó! Fokozatosan felváltja a DSD és a DPD irányelveket, mivel ezek az előírások egy átmeneti időszak után, 2015. június 1-jén hatályukat vesztik.

1.1. Az Európai Vegyianyag-ügynökség (ECHA) szerepe

Az Európai Vegyianyag-ügynökség (ECHA) európai uniós szerv, melyet a REACH rendelet: 1907/2006/EK rendelet végrehajtásának koordinálására hoztak létre. Tevékenysége nélkülözhetetlen mind a REACH rendelet, mind pedig a CLP rendelet előírásainak végrehajtásánál.

Az Ügynökség a titkárságán és szakbizottságain keresztül tudományos és technikai tanácsadással segíti az EU-s tagállamok intézményeinek a vegyi anyagok szabályozásával kapcsolatos munkáját.

Az Ügynökség feladatai

– Technikai és tudományos iránymutatás nyújtása az ipar számára.

– A CLP rendelet által megállapított kötelezettségek teljesítéséhez szükséges segítség megadása (Lásd a CLP/GHS rendelet 50. cikkét).

– Technikai és tudományos iránymutatás nyújtása a tagállami illetékes hatóságoknak a CLP/GHS rendelet alkalmazásával kapcsolatosan (Lásd a CLP/GHS rendelet 50. cikkét).

– Támogatás nyújtása a CLP/GHS rendelet előírásainak megfelelően létrehozott információs szolgálatok részére (Lásd a CLP rendelet 44. és 50. cikkét).

– Az osztályozási és címkézési jegyzék létrehozása és fenntartása, az osztályozási és címkézési jegyzékre vonatkozó bejelentések nyilvántartása (Lásd a CLP/GHS rendelet 42. cikkét).

– A tagállamok illetékes hatóságaitól, a gyártóktól, importálóktól származó, az anyagok harmonizált osztályozására vonatkozó javaslatok fogadása és a Bizottságnak történő továbbítása (Lásd a CLP rendelet 37. cikkét).

– Az alternatív kémiai nevek használatára vonatkozó kérelmek értékelése és döntés az elfogadhatóságukról (Lásd a CLP rendelet 24. cikkét).

– Tervezetek készítése a Bizottságnak a címkézési és csomagolási követelmények alóli mentesítésekről [Lásd a CLP rendelet 29. cikkének (5) bekezdését.]

1.2. A DSD/DPD irányelvek és a CLP rendelet kulcsfogalmainak összehasonlítása

Az osztályozás és a címkézés során használt fogalmak

A CLP által használt fogalmak hasonlóak a DSD és a DPD irányelvek által használt fogalmakhoz, de nem minden esetben azonosak egymással.

A DSD és DPD irányelvek és a CLP rendelet által alkalmazott
új fogalmak

DSD/DPD irányelvek

REACH rendelet

CLP/GHS rendelet

Meghatározás

Készítmény

Keverék

Kettő vagy több anyagot tartalmazó keverék vagy oldat.

Veszélyes = dangerous

Veszélyes = hazardous

A CLP/GHS I. mellékletében felsorolt fizikai, egészségi vagy környezeti veszélyeket okozó anyag
vagy keverék veszélyes.

Veszélyesség = danger kategória

Veszélyesség = hazard

Anyag vagy készítmény kockázatának, veszélyének jellege.

A fizikai, egészségi vagy környezeti veszély jellege, súlyossága.

Veszélyjelek

Veszélyszimbólum, veszélyt jelző piktogramok

Veszélyes anyag vagy keverék által okozott veszélyek képi megjelenítésére szolgáló jelek.

DSD és a DPD irányelvekben nem alkalmazzák.

Figyelmeztetés

A CLP/GHS rendeletben a „Veszély” és a „Figyelem” megjelölésekkel fejezik ki a veszély súlyosságát. Lásd a CLP/GHS rendelet 2. cikkének 4. pontját.

Kockázatmondatok:
R mondatok

A CLP/GHS rendelet nem használja
az R mondatokat, kockázatmondatokat.

Helyette
a figyelmeztető mondatok használatosak.
Pl. H315: Bőrirritáló hatású.

A figyelmeztető mondatok az anyag vagy keverék által okozott veszélyt és annak mértékét adják meg. Lásd a CLP
2. cikkének 5. pontját.

Például H315: Bőrirritáló hatású.

Kockázatmondatokat: az R mondatokat és a figyelmeztető mondatokat a veszélyek jelzésére alkalmazzák.

Lásd a DSD irányelv
23. cikkét
és a III. mellékletét. Pl.

R38: Bőrirritáló hatású.

Biztonsági mondatok:

S mondatok

A CLP/GHS rendeletben nem alkalmazzák, helyette az óvintézkedésre vonatkozó mondatokat alkalmazzák.

Az óvintézkedésre vonatkozó mondatok a veszélyes anyagok vagy a keverékek használatából vagy ártalmatlanításából származó expozíció káros hatásainak
a lehető legkisebbre csökkentése, megelőzése céljából javasolt intézkedéseket leíró mondatok. Lásd
a CLP/GHS rendelet
2. cikkének 6. pontját.

Az anyag biztonságos használatával összefüggő mondatok. Lásd a DSD irányelv 23. cikkét
és IV. mellékletét. Pl.

S2: Gyermekektől elzárva tartandó!

Keverék

A DPD irányelvben nem szereplő fogalom. A DPD irányelv helyette a készítmény meghatározást alkalmazza. A két fogalom jelentése teljesen azonos, a keverék: kettő vagy több anyagot tartalmazó keverék vagy oldat (Lásd a CLP 2. cikkének 8. pontját).

Készítmény

Két vagy több anyagot tartalmazó keverék vagy oldat (Lásd a DPD 2. cikkét.) A CLP nem alkalmazza ezt a fogalmat; azonos a CLP szerinti keverék meghatározásával.

Veszélyes = hazardous

A DSD és a DPD irányelvek nem alkalmazzák ezt a fogalmat. A CLP/GHS I. mellékletében megállapított fizikai, egészségi vagy környezeti veszélyeket okozó anyag vagy keverék veszélyes (Lásd a CLP 3. cikkét).

Veszélyes = dangerous

A DSD 2. cikkének (2) bekezdésében leírt veszélyességi kategóriáknak megfelelő anyag vagy keverék.

Veszélyesség = danger

Anyag vagy készítmény kockázatának, veszélyének jellege. A CLP nem alkalmazza ezt a kategóriát.

Veszélyesség = hazard

Osztály, veszélyességi kategória a CLP/GHS rendeletben. A DSD és a DPD nem alkalmazza ezt a fogalmat. A fizikai, egészségi vagy környezeti veszély jellege, súlyossága (Lásd a CLP 2. cikkének 1. és 2. pontját).

Veszélyjelek

Anyag által okozott veszély jelzésére szolgáló jel. Pédául: maró, tűzveszélyes, robbanó. Veszélyes anyag vagy keverék által okozott veszélyek képi megjelenítésére szolgáló jelek (Lád a DSD irányelv II. mellékletét.) A CLP/GHS rendeletben helyette veszélyt jelző piktogramokat alkalmaznak.

Veszélyt jelző piktogram

A DSD nem alkalmazza, helyette a veszélyszimbólumok használatosak. A veszélyt jelző piktogram olyan grafikai kompozíció, mely tartalmaz:

– egy szimbólumot és egyéb grafikai elemeket,

– határszegélyt,

– háttérmintázatot,

– színt, melyet az adott veszélyesség kifejezésére használnak (Lásd a CLP 2. cikkének 3. pontját).

Figyelmeztetés

DSD és a DPD irányelvekben nem alkalmazzák. A CLP/GHS rendeletben a „Veszély” és a „Figyelem” megjelölésekkel fejezik ki a veszély súlyosságát (Lásd a CLP 2. cikkének 4. pontját).

Kockázatmondat (R mondat)

A veszélyek jelzésére alkalmazzák. Lásd a DSD irányelv 23. cikkét és III. mellékletét. Pl. R38: Bőrirritáló. A CLP/GHS rendelet nem használja ezt a megjelölést. Helyette a figyelmeztető mondatok használatosak. H315: Bőrirritáló hatású.

Figyelmeztető mondatok

A figyelmeztető mondatok az anyag vagy keverék által okozott veszélyt és annak mértékét adják meg (Lásd a CLP 2. cikkének 5. pontját.) Például H315: Bőrirritáló hatású. A DSD és a DPD irányelvekben nem szerepel ez a fogalom. Helyette a kockázatmondatokat, R mondatokat alkalmazzák.

Biztonsági mondat (S mondat)

Az anyag biztonságos használatával összefüggő mondatok (Lásd a DSD irányelv 23. cikkét és a IV. mellékletét.) Pl. S2: Gyermekektől elzárva tartandó! A CLP/GHS rendeletben nem alkalmazzák, helyette az óvintézkedésre vonatkozó mondatokat alkalmazzák.

Óvintézkedésre vonatkozó mondatok

Az óvintézkedésre vonatkozó mondatok a veszélyes anyagok vagy a keverékek használatából vagy ártalmatlanításából származó expozíció káros hatásainak a lehető legkisebbre csökkentése vagy megelőzése céljából javasolt intézkedéseket leíró mondatok (Lásd a CLP/GHS rendelet 2. cikkének 6. pontját.) A DSD és a DPD irányelvben nem alkalmazzák ezt a fogalmat. Helyette a „biztonsági mondatok” használatosak. Pl. S2: Gyermekektől elzárva tartandó!

1.3. A CLP rendelet fogalmainak változása
a DSD/DPD irányelvekben
alkalmazott fogalmakhoz képest

A változások összefoglalása

A következő módosítások történtek: a „készítmény” helyébe „keverék” lép. A DSD/DPD irányelvekre történő hivatkozásokat pedig felváltják a CLP-re való hivatkozások.

Számos közösségi jogszabály veszélyes (dangerous) anyagokra vagy készítményekre hivatkozik a DSD vagy DPD szerinti veszélykategóriáknak megfelelően, az anyagok vagy készítmények tárgyalásakor. A CLP nem használja ezt a fogalmat, helyette a „veszélyes” (hazardous) kifejezést alkalmazza és meghatározza azon anyagokat vagy keverékeket, melyek megfelelnek a CLP „veszélyes” (hazardous) osztályozási kritériumainak.

Ahogy a CLP rendelkezései az anyagok osztályozására vonatkozóan 2010-től, illetve a keverékek osztályozására vonatkozóan 2015-től hatályba lépnek, a vonatkozó EU jogszabályokat is módosítani kell majd.

A REACH rendelet megfelelő módosítása a fenti fogalmak bevezetésével kapcsolatosan már megtörtént.

1.4. Kivételek a rendelet hatálya alól

A különböző anyagok és keverékek veszélyeinek azonosításánál és veszélyesként való besorolásuknál az anyagok és keverékek bizonyos fizikai, valamint az emberi egészséget és a környezetet veszélyeztető tulajdonságait veszik figyelembe.

A GHS rendeletet alkalmazni kell az EU-ban forgalmazott valamennyi anyagra és keverékre, kivéve, ha más közösségi jogszabályokat állapítottak meg besorolásukra és címkézésükre.

Ilyenek például:

– A kozmetikai termékekre vonatkozó jogszabály: 76/768/EGK tanácsi irányelv.

– A takarmányozási célra felhasznált egyes termékekről szóló 82/471/EGK tanácsi irányelv.

– Az élelmiszerekben felhasználandó aromaanyagokra és az előállításukhoz szükséges alapanyagokra vonatkozó 88/388/EGK tanácsi irányelv.

– Az emberi fogyasztásra szánt élelmiszerekben felhasználásra engedélyezett élelmiszer-adalékokra vonatkozó 89/107/EGK tanácsi irányelv.

– Az aktív beültethető orvostechnikai eszközökre vonatkozó 1990. június 20-i 90/385/EGK tanácsi irányelv.

– Az orvostechnikai eszközökről szóló 93/42/EGK tanácsi irányelv (6), az in vitro diagnosztikai orvostechnikai eszközökről szóló 98/79/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv.

– A 2232/96/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet szerint az élelmiszerekben, illetve azok felületén használt aromaanyagokról szóló 1999/217/EK bizottsági határozat.

– Az állatgyógyászati készítményekre vonatkozó 2001/82/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv.

– Az emberi felhasználásra szánt gyógyszerek közösségi kódexéről szóló 2001/83/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv.

– Az élelmiszerjog általános elveiről és követelményeiről, az Európai Élelmiszer-biztonsági Hatóság létrehozásáról és az élelmiszer-biztonságra vonatkozó eljárások megállapításáról szóló 178/2002/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet.

– A takarmányozási célra felhasznált adalékanyagokról szóló 1831/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet.

– Illetve, ha az anyagokat és keverékeket légi, tengeri, közúti, vasúti vagy belvízi úton szállítják.

A CLP/GHS rendelet előírásai szerint a CLP/GHS rendeletet nem kell alkalmazni:

– A munkavállalók és a lakosság egészségének az ionizáló sugárzásból származó veszélyekkel szembeni védelmét szolgáló alapvető biztonsági előírások megállapításáról szóló, 1996. május 13-i 96/29/Euratom tanácsi irányelv (1) hatálya alá tartozó radioaktív anyagok és keverékek.

– Olyan anyagok és keverékek, amelyek vámfelügyelet alatt állnak, feltéve, hogy semmilyen módon nem kezelik vagy dolgozzák fel őket, továbbá melyeket újrakivitel céljából ideiglenesen tárolnak, vámszabad területen vagy vámszabad raktárban tárolnak vagy tranzitáruk.

– Nem elkülönített intermedierek.

– Forgalomba nem hozott, tudományos kutatási és fejlesztési célú anyagok és keverékek, feltéve, hogy a munkahelyekre és a környezetre vonatkozó közösségi jogszabályokkal összhangban ellenőrzött feltételek mellett használják őket.

A hulladékokról szóló, 2006. április 5-i 2006/12/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv meghatározása szerinti hulladék nem minősül a 2. cikk szerinti anyagnak, keveréknek vagy árucikknek.

A tagállamok mentességet biztosíthatnak e rendelet alól bizonyos anyagok vagy keverékek vonatkozásában, amennyiben ez a honvédelem érdekében szükséges.

Ezt a rendeletet nem kell alkalmazni a végfelhasználónak szánt, készárucikknek minősülő anyagok és keverékek következő formáira:

– A 2001/83/EK irányelvben meghatározott gyógyszerek.

– A 2001/82/EK irányelvben meghatározott állatgyógyászati készítmények.

– A 76/768/EGK irányelvben meghatározott kozmetikai termékek.

A 90/385/EGK és a 93/42/EGK irányelvben meghatározott invazív vagy az emberi testtel közvetlen fizikai kapcsolatban alkalmazott orvostechnikai eszközök, és a 98/79/EK irányelvben meghatározott orvostechnikai eszközök esetében.

A 178/2002/EK rendelet szerinti élelmiszerek és takarmányok tekintetében, beleértve a következő felhasználásaikat is:

A 89/107/EGK irányelv hatálya alá tartozó, élelmiszerekben használt élelmiszer-adalék.

A 88/388/EGK irányelv és az 1999/217/EK határozat hatálya alá tartozó, élelmiszerekben használt aromaanyag.

Az 1831/2003/EK rendelet hatálya alá tartozó, takarmányokban használt adalék.

A 82/471/EGK irányelv hatálya alá tartozó takarmány.

A 33. cikk hatálya alá tartozó esetek kivételével e rendeletet nem kell alkalmazni a veszélyes áruk légi, tengeri, közúti, vasúti és belvízi szállítására.

1.5. A CLP szerinti szerepek és kötelezettségek

1.5.1. A CLP szerinti szerepek

Az anyagok és keverékek veszélyeinek azonosításáért és az osztályozási döntésért való felelősség az anyagok és keverékek előállítóit, importőreit és továbbfelhasználóit terheli.

A továbbfelhasználók számára az osztályozással kapcsolatos feladatok teljesítésénél lehetőség, hogy az egy adott anyagra vagy keverékre vonatkozóan a szállítási lánc valamely szereplője által e rendelettel összhangban már megállapított osztályozást használják, feltéve, hogy nem változtatják meg az anyag vagy keverék összetételét.

Az osztályozási, címkézési, csomagolási kötelezettségek az anyagok vagy keverékek szállításához is kapcsolódnak.

Az anyagok vagy keverékek szállítóinak CLP/GHS rendelet szerinti kötelezettségei elsősorban az anyag vagy keverék gyártóinak, importálóinak, továbbfelhasználóinak a szállítói láncában elfoglalt szerepétől függnek.

Ezért is nagyon fontos a szállítói lánc szereplőinek a CLP/GHS rendelet előírásai szerinti azonosítása.

A szerepek, és kötelezettségek azonosítása érdekében, meg kell ismerniük a vonatkozó szerepekkel kapcsolatos fogalmakat. Javasoljuk a CLP/GHS rendelet 2. cikkének tanulmányozását.

Az Önök/Olvasó CLP szerinti szerepe a következő lehet:

1. Gyártó

Az a Közösségben letelepedett természetes vagy jogi személy, aki a Közösségben anyagot állít elő vagy termel ki természetes állapotban.

A köznyelvben a „gyártó” kifejezés jelentheti azt a természetes vagy jogi személyt, aki anyagokat készít és azt a természetes vagy jogi személyt is, aki keverékeket készít: készítő. Ezzel szemben, a REACH rendelet és a CLP rendelet szerint csak az anyagokat készítő személy minősül „gyártónak”.

2. Importőr

Az a Közösségben letelepedett természetes vagy jogi személy, aki a Közösség vámterületére történő fizikai behozatalért felel.

3. Továbbfelhasználó

Az a gyártótól vagy importőrtől különböző, a Közösségben letelepedett természetes vagy jogi személy, aki ipari vagy foglalkozásszerű tevékenységei során az anyagot önmagában vagy keverékben felhasználja. A készítő a REACH rendelet és a CLP rendelet szerint „továbbfelhasználó”.

4. Forgalmazó

Az a Közösségen belül letelepedett természetes vagy jogi személy, beleértve a kiskereskedőt is, aki az önmagában vagy keverékben előforduló anyagot kizárólag harmadik felek számára tárolja és hozza forgalomba.

5. Árucikkek előállítója

Olyan természetes vagy jogi személy, aki a Közösségen belül árucikkeket készít vagy szerel össze; ahol az árucikk olyan tárgy, amely az előállítás során a funkcióját a kémiai összetételnél nagyobb mértékben meghatározó különleges formát, felületet vagy alakot kap.

Árucikkek előállítójaként vagy importőreként Önre csak abban az esetben vonatkozik a CLP/GHS rendelet, ha a CLP I. mellékletének 2.1. szakaszában leírt robbanásképes árucikket állít elő vagy importál, vagy az árucikk a REACH rendelet 7. vagy 9. cikke szerinti regisztrációra vagy bejelentésre kötelezett anyagot tartalmaz.

A „továbbfelhasználó”, „forgalmazó” szerepekkel kapcsolatosan további magyarázatok találhatók az „Útmutató a továbbfelhasználók számára” c. segéddokumentumban. A segédlet megtalálható az ECHA weboldalán (http://guidance.echa.europa.eu/guidance_hu.htm).

Ha az egyes szerepekkel kapcsolatos leírás illik az Önök tevékenységére, akkor a leírásnak megfelelően kell kiválasztania az adott szerepekhez tartozó kötelezettségeket.

Felhívjuk a figyelmet arra, hogy a szállítói lánc adott szereplőjének egynél több CLP/GHS rendelet szerinti szerepe is lehet.

1.5.2. A CLP szerinti kötelezettségek

Az Önök CLP/GHS rendelet szerinti kötelezettségei a szállítói láncban elfoglalt, a CLP/GHS rendeletben meghatározott szereptől függnek.

A CLP/GHS rendelet a szállítói lánc valamennyi szállítójára előírja az együttműködés általános kötelezettségét annak érdekében, hogy a rendelet szerinti osztályozási, címkézési és csomagolási követelmények megvalósuljanak [Lásd a CLP/GHS rendelet 4. cikkének (9) bekezdését].

1.5.2.1. A gyártó és importőr kötelezettségei

A gyártó, importőr a forgalomba hozatalt megelőzően köteles elvégezni az anyagok és keverékek CLP/GHS rendelet szerinti osztályozását, címkézését és csomagolását.

A forgalomba nem hozott, de a REACH rendelet 6., 9., 17. vagy 18. cikke szerint regisztráció- vagy bejelentésköteles anyagokat is osztályozni kell (Lásd a CLP/GHS rendelet 4. cikkét).

Az egyes kötelezettségek pontos leírása a CLP/GHS rendelet alábbi címeiben a megadott cikkeknél találhatók:

Osztályozás a CLP/GHS rendelet II. címe szerint (Lásd a CLP/GHS rendelet 5–16. cikkét).

Címkézés a CLP/GHS rendelet III. címe szerint (Lásd a CLP/GHS rendelet 17–33. cikkét).

Csomagolás a CLP/GHS rendelet IV. címe szerint (Lásd a CLP/GHS rendelet 35. cikkét).

Az anyagok forgalomba hozatalakor az osztályozási és címkeelemeket be kell jelenteni az Ügynökségnél az osztályozási és címkézési jegyzékbe (Lásd a CLP/GHS rendelet 40. cikkét). Lehetőség szerint figyelembe kell venni minden új tudományos és technikai ismeretet, mely befolyásolhatja a forgalomba hozott anyagok vagy keverékek osztályozását.

Megfelelő információ esetén késedelem nélkül új értékelést kell végezni az adott osztályozásra vonatkozóan (Lásd a CLP/GHS rendelet 15. cikkét). Az anyagok és keverékek osztályozásának és címkézésének változása esetén késedelem nélkül aktualizálni kell a címkét (Lásd a CLP/GHS rendelet 30. cikkét).

Ha, olyan új információ áll a rendelkezésére, ami változtathat az anyag harmonizált osztályozásán és a címkeelemeken, akkor kötelező javaslatot benyújtani valamely tagállam illetékes hatóságánál, ahol az anyagot forgalomba hozták [Lásd a CLP/GHS rendelet VI. mellékletének 3. részét és a 37. cikkének (6) bekezdését].

Az anyag vagy keverék utolsó szállítása után legalább 10 évig elérhetővé kell tenni a CLP/GHS rendelet szerinti osztályozáshoz és címkézéshez használt összes információt. Az információkat a REACH rendelet 36. cikkében előírt információkkal együtt kötelező megőrizni (Lásd a CLP/GHS rendelet 49. cikkét).

A keverékeket forgalomba hozó importőrök és továbbfelhasználók kötelesek információkat szolgáltatni a tagállamokban a kijelölt megelőző és gyógyító szerveknek a vészhelyzetekre való felkészülés és reagálás érdekében (Lásd a CLP/GHS rendelet 45. cikkét).

1.5.2.2. A továbbfelhasználó, a készítő,
reimportőr kötelezettségei

A továbbfelhasználó a forgalomba hozatalt megelőzően köteles elvégezni az anyagok és keverékek CLP szerinti osztályozását, címkézését és csomagolását (Lásd a CLP/GHS rendelet 4. cikkét). A továbbfelhasználó átveheti a szállítói lánc valamely résztvevője által az anyagnak vagy a keveréknek a CLP/GHS rendelet II. címével összhangban meghatározott osztályozást, feltéve, hogy nem változtatja meg az adott anyag vagy keverék összetételét.

Abban az esetben, ha megváltoztatja a forgalomba hozott anyag vagy keverék összetételét, akkor a

– CLP/GHS rendelet II. címe szerint kell osztályozni (Lásd a CLP 5–16. cikkét).

– cimkézés a CLP/GHS rendelet III. címe szerint (Lásd a CLP/GHS 17–33. cikkét),

– a csomagolás pedig a CLP/GHS rendelet IV. címe szerint történik (Lásd a CLP/GHS 35. cikkét).

Lehetőség szerint figyelembe kell venni minden új tudományos és technikai ismeretet, mely befolyásolhatja a forgalomba hozott anyagok vagy keverékek osztályozását. Megfelelő információ esetén késedelem nélkül új értékelést kell végezni az adott osztályozásra vonatkozóan (Lásd a CLP/GHS rendelet 15. cikkét).

Az anyagok és keverékek osztályozásának és címkézésének változása esetén késedelem nélkül aktualizálni kell a címkét (Lásd a CLP/GHS rendelet 30. cikkét). Ha olyan új információ áll a rendelkezésére, ami változtathat az anyag harmonizált osztályozásán és a címkeelemeken, akkor kötelező javaslatot benyújtani valamely tagállam illetékes hatóságánál, ahol az anyagot forgalomba hozták [Lásd a CLP/GHS rendelet VI. mellékletének 3. részét és a 37. cikkének (6) bekezdését].

Az anyag vagy keverék utolsó szállítása után legalább 10 évig elérhetővé kell tenni a CLP/GHS rendelet szerinti osztályozáshoz és címkézéshez használt összes információt. Az információkat a REACH rendelet 36. cikkében előírt információkkal együtt kötelező megőrizni (Lásd a CLP/GHS rendelet 49. cikkét).

A keverékeket forgalomba hozó importőrök és továbbfelhasználók kötelesek információkat szolgáltatni a tagállamokban a kijelölt megelőző és gyógyító szerveknek a vészhelyzetekre való felkészülés és reagálás érdekében (Lásd a CLP/GHS rendelet 45. cikkét).

1.5.2.3. A forgalmazó, kiskereskedő kötelezettségei

A forgalmazó, kiskereskedő a forgalomba hozott anyagokat és keverékeket köteles címkézni és csomagolni (Lásd a CLP/GHS rendelet 4. cikkét). A forgalmazó, kiskereskedő szintén átveheti a szállítói lánc valamely résztvevője által az adott anyagnak vagy a keveréknek a CLP/GHS rendelet II. címével összhangban meghatározott osztályozását. Ehhez felhasználhatja például a biztonsági adatlapot (Lásd a CLP/GHS rendelet 4. cikkét).

A címkézés a CLP/GHS rendelet III. címe szerint (Lásd a CLP/GHS rendelet 17–33. cikkét.),

a csomagolás pedig a CLP/GHS rendelet IV. címe szerint történik (Lásd a CLP/GHS rendelet 35. cikkét).

A forgalmazó, kiskereskedő köteles az anyag és a keverék utolsó szállítása után legalább 10 évig megtartani a CLP szerinti osztályozáshoz és címkézéshez felhasznált információkat. Ezeket az információkat a REACH 36. cikkében előírt információkkal együtt köteles megőrizni (Lásd a CLP/GHS rendelet 49. cikkét).

Amennyiben a szállítói lánc valamely résztvevője által meghatározott osztályozást használja, akkor az anyag vagy keverék utolsó szállítása után legalább 10 évig elérhetővé kell tennie az osztályozáshoz és címkézéshez szükséges összes információt.

1.5.2.4. Árucikkek előállítóinak kötelezettségei

Ha a CLP/GHS rendelet I. mellékletének 2.1. szakasza szerinti robbanóképes árucikket állít elő és hoz forgalomba, akkor a forgalomba hozatal előtt köteles az árucikket a CLP/GHS rendelet szerint osztályozni, címkézni és csomagolni (Lásd a CLP 4. cikkét). Ez a kötelezettség vonatkozik az importőrökre is.

Árucikkek előállítójaként vagy importőreként a REACH rendelet 7. cikkének 1., 2. és 5. bekezdése vagy 9. cikke szerint a regisztráció- és bejelentésköteles anyagokat abban az esetben is osztályozni kell, ha azokat nem hozza forgalomba (Lásd a CLP 4. cikkét). Az osztályozást a CLP/GHS rendelet II. címe szerint kell megtenni (Lásd a CLP 5–16. cikkét).

1.5.2.5. A CLP-vel kapcsolatos feladatok

Elsőként meg kell érteni, hogy mit jelent a CLP/GHS, illetve azt is, hogy mit jelentenek az azzal kapcsolatos fogalmak. Ezekből, illetve a rendelet vonatkozó előírásaiból megállapítható, hogy milyen feladatai vannak a szállítói lánc egyes szereplőinek, pl. Önöknek.

Az egyes kötelezettségek meghatározásához
a következőket javasoljuk:

1. Készítsenek listát a cégnél levő anyagokról, keverékekről, illetve a keverékekben levő anyagokról.

2. Feltételezhető, hogy az egyes anyagokra vonatkozóan lehetnek információik a szállítóktól, illetve a felhasználóktól.

3. Lehetséges, hogy a szükséges információk jelentős részét a REACH rendelet követelményei alapján már összegyűjtötték.

Feladatok

Gyártóként, importőrként vagy továbbfelhasználóként a CLP/GHS rendelet előírásai alapján osztályozni kell az anyagokat és keverékeket. Lehetséges, hogy ezeket az anyagokat, keverékeket a DSD vagy a DPD irányelvek előírásai alapján már osztályozták. Kötelező azonban az anyagok és keverékek címkéit, csomagolását, valamint biztonsági adatlapjait az előírásoknak megfelelően módosítani (Lásd a CLP/GHS rendelet 4. cikkét).

Az osztályozásnál figyelembe vehetők a CLP/GHS rendelet VII. mellékletének megfelelési táblázatai, melyek a jelenleg még használatos DSD, DPD irányelvek előírásai alapján készített osztályozásokat feleltetik meg a CLP/GHS rendelet által előírt osztályozásokkal.

Az anyagokat és keverékeket a forgalomba hozatalt megelőzően a CLP/GHS rendelet III. és IV. címének megfelelően kell címkézni és csomagolni. Ezeknek a kötelezettségeknek eleget lehet tenni például az anyagok és keverékek biztonsági adatlapjainak felhasználásával [Lásd a CLP/GHS rendelet 4. cikkének (5) bekezdését].

A CLP/GHS előírások alkalmazásakor az anyagokra, a keverékekre vonatkozó meglévő osztályozásokat a rendelet VII. mellékletében található megfelelési táblázatokkal kell összevetni, ha nincsenek más információk az anyagokra és keverékekre vonatkozóan.

Azokat az anyagokat és keverékeket is újra kell osztályozni, amelyek a DSD és a DPD irányelvek szerint nem voltak veszélyesként osztályozva. Ezek a korábban nem veszélyesnek minősülő anyagok és keverékek a CLP/GHS rendelet előírásai szerint veszélyesnek minősülhetnek.

Amennyiben az új keverékek készítéséhez összetevőként más anyagokat vagy keverékeket használnak, akkor a keverékekre és komponenseikre vonatkozó, elérhető információkat, biztonsági adatlapokat össze kell gyűjteniük.

Amennyiben Önök továbbítanak keverékeket felhasználókhoz, akik további keverékekhez használják ezeket, akkor a keverékekre és komponenseikre vonatkozó információkat is továbbítaniuk kell a szállítói lánc újabb tagjainak.

A fenti kötelezettségek mellett az egyes anyagokra vonatkozó, REACH rendeletben előírt regisztrálási határidőket is figyelembe kell venni.

Regisztrációs határidők

Anyagcsoportok

2010. december 1.

– Az évente 1000 tonnát meghaladó mennyiségben gyártott vagy behozott anyagok.

– Az 1. és 2. kategóriájú (CMR 1. és 2.) rákkeltő, mutagén vagy reprotoxikus anyagok legalább évi egy tonna mennyiségben.

– A vízi környezetre veszélyesként (R50/53) besorolt anyagok legalább évi száz tonna mennyiségben.

2013. június 1.

– Az évente 100–1000 tonna mennyiségben gyártott vagy behozott anyagok.

2018. június 1.

– Az évente 1–100 tonna mennyiségben gyártott vagy behozott anyagok.

Fel kell mérni az anyagok és keverékek osztályozásához, címkézéséhez, csomagolásához rendelkezésre álló feltételeket, erőforrásokat, szükség esetén külső szakértőket kell alkalmazni.

A DSD, DPD irányelvek előírásainak megfelelő csomagolásokat a CLP/GHS rendelet előírásainak megfelelően kell módosítani. Amennyiben szükséges, új címkéket kell készíteni. A biztonsági adatlapokat is frissíteni kell.

A feladatok teljesítésénél az anyagokra és keverékekre vonatkozó, a CLP/GHS rendeletben megjelölt átmeneti időszakokat is figyelembe kell venni, akárcsak a kapcsolódó jogszabályok előírásait. Például: veszélyes hulladékok elhelyezése.

Egy árucikk előállítójára vagy importőrére is vonatkozik a CLP/GHS rendelet, ha a CLP/GHS rendelet I. mellékletének 2.1. szakaszában leírt robbanóképes árucikket állít elő, importál, vagy az árucikk a REACH rendelet 7. vagy 9. cikke szerint regisztrációra vagy bejelentésre kötelezett anyagot tartalmaz.

1.6. A CLP/GHS rendelet által előírt kötelezettségekkel kapcsolatos időpontok

A CLP/GHS rendelet 2009. január 20-án lépett hatályba, így 2009. január 20-tól az alábbiak érvényesek: 2009. január 20-tól megkezdődik a CLP/GHS rendelet V. címének alkalmazása.

A gyártók, importálók és továbbfelhasználók benyújthatják a harmonizált osztályozásra vonatkozó javaslataikat az Ügynökségnek, valamint a tagállam illetékes hatóságához, ha olyan új információ jutott tudomásukra, mely a harmonizált osztályozás és címkézés megváltozásához vezetne [Lásd a CLP/GHS rendelet 37. cikkének (2) bekezdését és a CLP/GHS rendelet 37. cikkének (6) bekezdését].

A CLP/GHS rendelet 2009. január 20-án lépett hatályba, de a rendelet valamennyi előírása nem azonnal kötelező, az egyes kötelezettségek teljesítésére a rendelet átmeneti időszakot ír elő (Lásd a CLP/GHS rendelet 61. cikkét).

A veszélyes anyagok és keverékek osztályozására, a veszélyesség közlésére és a csomagolásra vonatkozó két fontos határidő: 2010. december 1. és 2015. június 1.

2010. december 1-jéig az anyagokat továbbra is a DSD irányelv szerint kell osztályozni, címkézni és csomagolni. Lehetséges az anyagok CLP/GHS rendelet szerinti osztályozása, címkézése és csomagolása is, akkor, a DSD irányelv címkézési és csomagolási előírásai már nem alkalmazandók az anyagra. Ez esetben a címkézésnek és a csomagolásnak a CLP/GHS rendelet előírásait kell figyelembe venni.

2010. december 1-jéig, ha az anyagok osztályozása, címkézése és csomagolása a CLP/GHS rendelet szerint történt, akkor a CLP osztályozást kötelező feltüntetni a biztonsági adatlapon a DSD irányelv szerinti osztályozás mellett. A szállító azonban már az előtt választhatja valamely anyag CLP/GHS szerinti osztályozáson alapuló azonosítását, mielőtt a CLP/GHS rendelet előírásait teljesen alkalmaznák. A szállító feltüntetheti ezeket az információkat a biztonsági adatlapon az „egyéb információ” alatt.

2010. december 1-jén a következő szabályok lépnek életbe

Az anyagokat kötelező a DSD irányelv és a CLP/GHS rendelet szerint is osztályozni.

Az anyagokat kizárólag a CLP/GHS rendelet előírásai szerint kötelező címkézni és csomagolni, de a DSD irányelv szerint már osztályozott, címkézett, csomagolt és 2010. december 1. előtt forgalomba hozott anyagokat 2012. december 1-jéig kell átcímkézni, átcsomagolni.

2015. június 1-jéig a keverékeket továbbra is a DPD irányelv szerint kell osztályozni, címkézni és csomagolni. Lehetőség van azonban a keverékek CLP/GHS rendelet szerinti osztályozására, címkézésére és csomagolására is, akkor azonban a DPD irányelv címkézési és csomagolási előírásai már nem alkalmazandók a keverékre. Ez esetben a címkézésnek és a csomagolásnak a CLP/GHS rendelet rendelkezéseit kell figyelembe venni.

2015. június 1-jéig fel kell tüntetni az anyagok DSD irányelv szerinti osztályozását a biztonsági adatlapon. Ez vonatkozik az anyagok biztonsági adatlapjára, és az ezeket az anyagokat tartalmazó keverékek biztonsági adatlapjára.

2015. június 1-jéig a keverék DPD irányelv szerinti osztályozását kötelező feltüntetni a biztonsági adatlapon.

2015. június 1-jéig, ha a keverék osztályozása, címkézése és csomagolása a CLP/GHS rendelet szerint történt, akkor a CLP/GHS rendelet szerinti osztályozást is kötelező feltüntetni a biztonsági adatlapon a DPD irányelv szerinti osztályozás mellett.

A szállító azonban már az előtt választhatja valamely keverék CLP/GHS rendelet szerinti osztályozáson alapuló azonosítását, mielőtt a CLP/GHS rendelet előírásait teljesen alkalmazná.
A szállító feltüntetheti ezeket az információkat a biztonsági adatlapon az „egyéb információ” alatt.

2015. június 1-jén a CLP/GHS rendelet felváltja a DPD irányelvet a keverékek osztályozása, címkézése és csomagolása tekintetében.

2015. június 1-jén a következő szabályok lépnek életbe:

Az anyagokat kizárólag a CLP/GHS rendelet szerint kötelező osztályozni.

A keverékeket kizárólag a CLP/GHS szerint kötelező osztályozni, címkézni és csomagolni, de a DPD irányelv szerint már osztályozott, címkézett, csomagolt és 2015. június 1. előtt forgalomba hozott keverékeket 2017. június 1-jéig kell átcímkézni és átcsomagolni. Az anyagok és keverékek CLP/GHS rendelet szerinti osztályozását kötelező feltüntetni a biztonsági adatlapon.

A CLP/GHS rendelet szerinti osztályozás és a REACH regisztráció

A 2010. december 1. előtt benyújtott regisztrációknak a DSD irányelv szerinti osztályozást és címkézést kell tartalmazni. Érdemes a regisztrálási dokumentációban a CLP/GHS rendelet szerinti osztályozást és címkézést is szerepeltetni. Ebben az esetben nem lesz szükség bejelentés benyújtására.

A 2010. december 1. és 2015. június 1. között benyújtott regisztrációknak a CLP/GHS rendelet szerinti osztályozást kell tartalmazniuk. A regisztrálási dokumentáció tartalmazhatja a DSD irányelv szerinti osztályozást is.

A 2015. június 1. után benyújtott regisztrációknak csak a CLP/GHS rendelet szerinti osztályozást kell tartalmazniuk.

2011. január 1. az osztályozási és címkézési jegyzékbe való bejelentkezés határideje.

A CLP/GHS rendeletben szereplő határidők

2009. január 20 – 2010. december 1.

2010. december 1 – 2015. június 1.

2015. június 1-jétől

Anyag

Osztályozás

A 67/548/EGK DSD irányelv előírásainak megfelelően.

A 1272/2008/EK CLP/GHS rendelet is választható.

A 67/548/EGK DSD

és a 1272/2008/EK CLP/GHS egyaránt alkalmazható.

A 1272/2008/EK

rendelet előírásai kötelezők.

Címkézés

A 67/548/EGK DSD irányelv előírásai szerint.

A 1272/2008/EK CLP/GHS rendelet is választható.

A 1272/2008/EK rendelet előírásai kötelezők.

Keverék

Osztályozás

Az 1999/45 irányelv DPD előírásainak megfelelően.

A 1272/2008/EK CLP/GHS rendelet is választható.

A 1272/2008/EK CLP/GHS

rendelet előírásai kötelezők.

Címkézés

Az 1999/45 irányelv DPD előírásainak megfelelően.

A 1272/2008/EK CLP/GHS rendelet is választható.

A 1272/2008/EK CLP/GHS

rendelet előírásai kötelezők.

1.7. A CLP/GHS rendelet veszélyességi kategóriái

Az EU a CLP-be azokat a veszélyességi osztályokat vette át az ENSZ GHS-ből, melyek megfelelnek a DSD irányelv veszélyességi kategóriáinak. A veszélyességi osztályokat további veszélyességi kategóriákra osztották. Minden egyes osztály egy vagy több veszélyességi kategóriát foglal magába.

A CLP/GHS rendelet szerinti osztályozás megfelel a DSD irányelv szerinti veszélyességi osztályozásnak, viszont a veszélyességi osztályok száma több, főként a fizikai veszélyekre vonatkozóan. Ezért a fizikai tulajdonságokat jobban meg lehet különböztetni. A CLP/GHS rendeletben 5 helyett 16 veszélyességi osztály van. Az anyagok osztályozásának kritériumai a DSD irányelv kritériumaihoz képest a robbanóképességre és az akut toxicitásra vonatkozóan is változtak.

Vannak olyan besorolások, melyek a DSD, illetve a DPD irányelvhez képest kiegészítések, ilyen például a CLP/GHS rendeletben szereplő „az ózonrétegre veszélyes” besorolás mint kiegészítő címkeinformáció.

A kiegészítő címkeinformációk a CLP/GHS rendelet I. mellékletének 5. részében és II. mellékletében találhatók meg. A kiegészítő címkézési elemek a CLP veszélyt jelző mondataitól eltérő kódolással szerepelnek, például a H001helyett, EUH001 az alkalmazott kód.

Az ózonrétegre veszélyes anyagok, keverékek csomagolásán az osztályozásra vonatkozó kiegészítő címkézési elemnek is szerepelnie kell (Lásd a CLP I. mellékletének 5. részét). A CLP II. mellékletének 1.1. és 1.2. szakaszában a fizikai és egészségi tulajdonságokra vonatkozó kiegészítő címkézési elemek akkor alkalmazhatók, ha az anyag vagy keverék CLP/GHS rendelet szerinti osztályozása megtörtént.

1.8. A CLP/GHS rendelet szerinti veszélyességi osztályok és kategóriák

Fizikai veszélyek

1. Robbanóanyagok (1.1., 1.2., 1.3., 1.4., 1.5. és 1.6. alosztály, D)

2. Tűzveszélyes gázok (1. és 2. kategória, D 25)

3. Tűzveszélyes aeroszolok (1. és 2. kategória, D)

4. Oxidáló gázok (1. kategória, D)

5. Nyomás alatt lévő gázok (sűrített gáz, cseppfolyósított gáz, oldott gáz)

6. Tűzveszélyes folyadékok (1., 2. és 3. kategória, D)

7. Tűzveszélyes szilárd anyagok (1. és 2. kategória, D)

8. Önreaktív anyagok és keverékek (A., B., C., D., E., F, G. típus, D)

9. Piroforos folyadékok (1. kategória, D)

10. Piroforos szilárd anyagok (1. kategória, D)

11. Önmelegedő anyagok és keverékek (1. és 2. kategória)

12. Vízzel érintkezve tűzveszélyes gázokat kibocsátó anyagok és keverékek: (1., 2. és 3. kategória, D)

13. Oxidáló folyadékok (1., 2. és 3. kategória, D)

14. Oxidáló szilárd anyagok (1., 2. és 3. kategória, D)

15. Szerves peroxidok (A., B., C., D., E., F. G. típus, D)

16. Fémekre korrozív hatású anyagok (1. kategória)

Egészségi veszélyek

1. Akut toxicitás (1., 2., 3. és 4. kategória, D)

2. Bőrmarás/bőrirritáció (1A, 1B, 1C és 2. kategória, D)

3. Súlyos szemkárosodás/szemirritáció (1. és 2. kategória, D)

4. Légzőszervi és bőrszenzibilizáció (1. kategória, D)

5. Csírasejt-mutagenitás (1A, 1B és 2. kategória, D)

6. Rákkeltő hatás (1A, 1B és 2. kategória, D)

7. Reprodukciós toxicitás (1A, 1B és 2. kategória, D, külön kategória a szoptatásra gyakorolt hatások)

8. Célszervi toxicitás (STOT) (1. és 2. kategória D, 3. kategória narkotikus hatás és légúti irritáció)

9. Célszervi toxicitás (STOT) (1. és 2. kategória, D)

10. Aspirációs veszély (1. kategória, D)

Környezeti veszélyek

1. Veszélyes a vízi környezetre (1. akut kategória, 1., 2., 3. és 4. krónikus kategória, D)

2. Az ózonrétegre veszélyes (D)

„Lapozz bele!” módban ezek az oldalak nem érhetőek el.

Kérjük, vásárolja meg a teljes elektronikus könyvet weboldalunkon.

This page is not available in preview mode.

Should you wish to access the complete text, please purchase the full version of this e-book at our webpage.