Szamkó Józsefné

Költségvetési szervek

gazdálkodása és pénzügyei

Kiadja a

CompLex Kiadó Jogi és Üzleti Tartalomszolgáltató Kft.

Budapest, 2013

1117 Budapest, Prielle Kornélia u. 21–35.

Telefon: (40) 464-565

Fax: +36 (1) 464-5657

e-mail: info@complex.hu

www.complex.hu

Felelős vezető: a CompLex Kiadó Kft. igazgatója

Kiadásért felelős: Tóth Gábor

Kiadványok szerkesztéséért felelős: Kézdi Katalin

Felelős szerkesztő: Orbán-Radóci Anikó

Műszaki osztályvezető: Schuller Krisztina

Gyártási menedzser: Kerek Imréné, Szász Zoltán

Fedélterv: CompLex Kiadó Kft. DTP-csoport

ISBN 978 963 295 298 7

Jelzőszám: YEB1359

Szerző: Szamkó Józsefné

Kézirat lezárva: 2013. május 17.

© Szamkó Józsefné 2013

© CompLex Kiadó Jogi és Üzleti Tartalomszolgáltató Kft., Budapest, 2013

A CompLex Jogi és Üzleti Kiadó az 1795-ben alapított Magyar Könyvkiadók és Könyvterjesztők Egyesülésének tagja

Kiadványaink megtekinthetőek és megvásárolhatóak szakkönyvesboltunkban a Kiadó címén, továbbá a www.complex.hu portálon.

Minden jog fenntartva, beleértve a sokszorosítás és a mű bővített, illetve rövidített változatának kiadási jogát is.

A Kiadó írásbeli hozzájárulása nélkül sem a teljes mű, sem annak bármely része semmiféle formában (fotokópia, mikrofilm vagy más hordozó) nem sokszorosítható

„Nincs szükség arra, hogy az ember egy

személyben tudjon mindent, de ismernie kell,

hol és hogyan tudja bármilyen kérdésre

megtalálni a választ.”

(Adam J. Jackson)

1. Általános bevezető

1.1. Miért kell ez a kiadvány

Az államháztartásról, a közszféra pénzügyeiről a közgazdasági szakirodalomban, ha körülnézünk, több makroszintű, illetve összefoglaló jellegű kiadvánnyal találkozhatunk.

Az államháztartási rendszer legkisebb szervezeti egységét a költségvetési szervek képezik, melyeknek a napi működésük során rendkívül összetett gazdálkodási, pénzügyi ismeretekkel kell rendelkezniük, amelyek elsajátítását rendkívüli módon nehezíti, hogy

– a jogszabályi környezet nagyon összetett és állandó változásban van,

– a klasszikus intézményi gazdálkodáshoz szükséges ismeretek egy helyen nem minden esetben találhatók meg, a jogszabályokból mindig ki kell szűrni pl. a fejezeti kezelésű előirányzatokra, az önkormányzatokra vonatkozó szabályokat,

– a szakirodalom az intézményi gazdálkodást, mint az államháztartás egészének kis szeletét emeli csak ki.

A jelen kiadvány elsődleges célja a költségvetési szervek mindennapos működéséhez szükséges gazdálkodási, pénzügyi ismeretek egyértelmű, egységes bemutatása, ahol lehet, illetve indokolt, ott konkrét gyakorlati példákon levezetve.

Az államháztartási környezet (ezen belül a fejezetek, alapok, önkormányzatok) csak nagyon érintőlegesen, a költségvetési szervek államháztartáson belüli elhelyezkedésének érzékeltetése céljából kerül ismertetésre.

Több témakörnél nem lehetett eltekinteni a pontos jogszabályi szövegtől. A kiadványban természetesen nem lehetett a jogszabályok értelmezésére vállalkozni, de a legfontosabb előírások kiemelése a jogszabályokból és az adott témakörnél történő bemutatása, a napi operatív munkában, tanulásban segítséget jelenthet.

Nagyon fontos, hogy a költségvetési szervek ismerjék a teljes államháztartási rendszert, melynek alkotórészét képezik. Ha az államháztartási rendszer végrehajtási szintjén fennakadás van, az a teljes rendszert működésképtelenné teheti.

1.2. Milyen részekből tevődik össze a kiadvány?

– az államháztartás és alrendszereinek bemutatása, a költségvetési szervek elhelyezkedési rendjéhez igazodóan,

– a költségvetési szerv legfontosabb ismérvei,

– a tervezési rendszer lényege a költségvetési szervek szempontjából (ideértve a kiadási/bevételi szerkezetet is),

– a jóváhagyott költségvetések év közbeni módosítási, átcsoportosítási szabályai,

– az intézményi költségvetés végrehajtásának vertikális és horizontális folyamatának részletezése,

– a költségvetési gazdálkodási év végén keletkező maradványelszámolás szabályrendszere,

– finanszírozási, számlavezetési szabályok,

– a költségvetési szervek beszámolókészítési, adatszolgáltatási szabályai, ideértve a szakfeladatrendet is,

– a költségvetési szervek adókapcsolatai,

– az egyes szakmai ágazatokra vonatkozó jogszabályok és az ezekkel kapcsolatos eltérő gazdálkodási szabályok,

– a 2014. évtől bevezetésre kerülő új számviteli szabályokhoz kapcsolódó gazdálkodási előírások.

A kiadvány az 1. számú mellékletben tartalmazza a legfontosabb jogszabályok jegyzékét, és ezek rövidítését. A kiadványban emiatt már csak a jogszabályi rövidítések jelennek meg.

2. Az állam és az államháztartás

2.1. Az állam

Az állam fogalmát már többen – mindig az adott témakörnek megfelelően – megfogalmazták. Ebből szemléltetésül néhány ebben a kiadványban is bemutatásra kerül.

– Általános politikai megfogalmazás szerint az állam valamely országban a mindenkori uralkodó osztály legfőbb hatalmi szerve.

– Magyary Zoltán szerint: az állam a legmagasabb rendű társadalomalakulat. Élete örökkévaló, tagjai állandóan megújulnak.

– László Csaba szerint (idézet a Tépett vitorlák című művéből): Az állam két alapvető ismérve különböztethető meg. Az egyik szerint a köz, vagy annak egy csoportja nevében, „érdekében” lát el feladatokat, míg a másik ismérv alapján az állam működésében mindig megjelenik a közhatalmi jelleg, a kényszer lehetősége.

– Elméletileg az állam működése egy olyan láthatatlan társadalmi szerződésen alapul, amelyben a társadalom tagjai, intézményei az állami feladatok ellátása érdekében lemondanak szabadságuk, önállóságuk egy részéről és elfogadják az állam létéből fakadó követelményeket.

– A közpénzügyek nagy kézikönyve (CompLex Kiadó) szerint: Az állam erőforrásokat központosít a saját fenntartása érdekében.

– Magyarország Alaptörvénye az államot nem, de konkrét szereplőit, szabályait az 1. cikktől az 54. cikkig bemutatja.

2.2. Az államháztartás fogalma

Az államháztartás a köznapi nyelvben az állam gazdaságát jelenti. Ez magában foglalja az állam központi és helyi kormányzatának bevételeit és kiadásait tartalmazó mérlegrendszert, illetve az ezekhez kapcsolódó szabályrendszert.

Az államháztartás tehát az állam gazdálkodásának egészét jelenti, melynek fő tevékenysége az állam bevételeinek összegyűjtése és ennek szét, illetve újraosztásával az állami kiadások teljesítése.

Az Áht. az államháztartás fogalmát külön nem definiálja, hanem az alrendszerekkel azonosítja.

Az államháztartás központi és önkormányzati alrendszerből tevődik össze (lásd 1. ábra).

2.3. Az államháztartás felépítése, csoportosítása

Az államháztartás felépítését, struktúráját az 1. ábra jól szemlélteti.

1. ábra.

2.3.1. Központi alrendszer jellemzői

Az államháztartás központi alrendszerét a következőkkel lehetne jellemezni

– heterogén összetétel pl. irányító, felügyeleti szervek, költségvetési szervek, alapok tartoznak ebbe a körbe,

– a központi alrendszer egyes szereplői tartozhatnak közvetlenül a Kormány irányítása alá, pl. minisztériumok és háttérintézményei, illetve Kormány irányítása alá nem tartozó szervezetek is megtalálhatóak ebben a körben, pl. Állami Számvevőszék, Alkotmánybíróság,

– az ebbe az alrendszerbe tartozó szervezetek gazdálkodásához tartozó kereteket a központi (állami) költségvetés tartalmazza,

– a központi alrendszer szervezetei működésének szabályait az Áht.-n és az éves költségvetési törvényen túlmenően külön szaktörvények eltérően szabályozzák pl. MTA-ról szóló törvény, az elkülönített állami pénzalapokról szóló törvények, felsőoktatási törvény, egészségügyi ellátásról szóló törvény,

– ebben az alrendszerben történik az állam, központi szintű feladatellátása, mely helyi szintre nem vihető, illetve a feladatellátás végrehajtásának folyamata központilag hatékonyabban, átláthatóbban biztosítható.

2.3.2. Önkormányzati alrendszer

Az államháztartás helyi alrendszerét a következőkkel lehetne jellemezni:

– az ebbe az alrendszerbe tartozó szervezeteknél – költségvetési szervek kivételével – a közhatalom helyi szintű gyakorlása valósul meg,

– testületi irányítás érvényesül,

– a helyi önkormányzatokra vonatkozó szabályokat sarkalatos törvénynek kell meghatároznia.

A helyi önkormányzatokkal kapcsolatos legfőbb szabályzatot Magyarország Alaptörvénye (31. cikktől 35. cikkig) tartalmazza, míg sarkalatos törvényként a Mötv.-t fogadta el az Országgyűlés.

Sarkalatos törvény olyan törvény, amelynek elfogadásához és módosításához a jelen lévő Országgyűlési képviselők kétharmadának szavazata szükséges (Magyarország Alaptörvénye).

3. Költségvetési szervek

3.1. A költségvetési szerv fogalma

A költségvetési szerv jelenlegi fogalmát az Áht. határozza meg, mely szerint jogszabályban vagy az alapító okiratban meghatározott közfeladat ellátására létrejött jogi személy.

A költségvetési szerv korábbi fogalma: – az 1990-es években – az államháztartás részét képező olyan jogi személy, amely a társadalmi közös szükségletek kielégítését szolgáló, jogszabályban meghatározott állami feladatokat alaptevékenységként az alapító okiratban megjelölt körben és kötelezettséggel végzi.

A két fogalommeghatározás között az egyik legalapvetőbb különbség a költségvetési szerv által ellátott feladat meghatározásán van.

A korábbi szabályok a költségvetési szervek feladatává tették a társadalmi közös szükségletek kielégítését szolgáló alaptevékenységet. A korábbi Áht. ezt a feladatkört külön is részletezte. A jelenlegi hatályos fogalom már a közfeladat kategóriát alkalmazza, ennek külön részletezését nem határozza meg. Ez a gyakorlatban azt jelenti, hogy a megalapított költségvetési szerv kizárólag azokat a feladatokat végezheti alaptevékenységként, melyet a létesítéséről szóló jogszabály, vagy alapító okirat közfeladatként deklarál.

A költségvetési szervek feladatait az Áht. már nem határozza meg.

A közfeladatokat a jelenlegi jogszabályi struktúrában a civilszervezetekről szóló törvény tartalmazza. Ennek alapján közfeladat jogszabályban meghatározott állami, vagy önkormányzati feladat, amit az arra kötelezett közérdekből, haszonszerzési cél nélkül, jogszabályban meghatározott követelményeknek és feltételeknek megfelelve végez, ideértve a lakosság közszolgáltatásokkal való ellátását, valamint e feladatok ellátásához szükséges infrastruktúra biztosítását is.

3.2. A költségvetési szervek besorolása, csoportosítása

A költségvetési szerveket többféle szempont szerint lehet csoportosítani, illetve az egyes kategóriákba besorolni.

A csoportosítási szempontok:

„Lapozz bele!” módban ezek az oldalak nem érhetőek el.

Kérjük, vásárolja meg a teljes elektronikus könyvet weboldalunkon.

This page is not available in preview mode.

Should you wish to access the complete text, please purchase the full version of this e-book at our webpage.