Dr. Tátrai Tünde

Közbeszerzés gyorskommentár

A közbeszerzésekről szóló 2003. évi CXXIX. törvény 2010. szeptember 15-én hatályba lépett módosításairól

Kiadja a

CompLex Kiadó Jogi és Üzleti Tartalomszolgáltató Kft.

Budapest, 2010

1117 Budapest, Prielle Kornélia u. 21–35.

Telefon: (40) 464-565

Fax: +36 (1) 464-5657

e-mail: info@complex.hu

www.complex.hu

Felelős vezető: a CompLex Kiadó Kft. igazgatója

Kiadásért felelős: Petr Kral

A kiadványok szerkesztésért felelős: dr. Vajda Krisztina

Felelős szerkesztő: dr. Tóth Erika Éva

Műszaki kiemelt főmunkatárs: Schuller Krisztina

Gyártási főmunkatárs: Kerek Imréné

Fedélterv és tördelés: CompLex Kiadó Kft. DTP-csoport

ISBN 978 963 295 193 5

Jelzőszám: KK-001P0-2177

Kiadványaink megtekinthetőek és megvásárolhatóak szakkönyvesboltunkban a Kiadó címén, továbbá a www.complex.hu portálon.

Minden jog fenntartva, beleértve a sokszorosítás és a mű bővített, illetve rövidített változatának kiadási jogát is.

A Kiadó írásbeli hozzájárulása nélkül sem a teljes mű, sem annak bármely része semmiféle formában (fotokópia, mikrofilm vagy más hordozó) nem sokszorosítható.

Dr. Tátrai Tünde

Közbeszerzés gyorskommentár

A közbeszerzésekről szóló 2003. évi CXXIX. törvény 2010. szeptember 15-én hatályba lépett módosításairól

Szerző: Dr. Tátrai Tünde

Szakmai lektor: Dr. Jánosi Andrea

Kézirat lezárva: 2010. szeptember 30.

© Dr. Tátrai Tünde, Budapest, 2010

© CompLex Kiadó Jogi és Üzleti Tartalomszolgáltató Kft., Budapest, 2010

A CompLex Kiadó Kft. az 1795-ben alapított Magyar Könyvkiadók és Könyvterjesztők Egyesülésének a tagja.

Ajánlás

A gyorskommentár a közbeszerzésekről szóló 2003. évi CXXIX. törvény (a továbbiakban: Kbt.) újabb módosítása nyomán a Kbt. módosításáról szóló és a 2010. évi LXXXVIII. törvénnyel hatályba lépett szabályok értelmezését, legfontosabb összefüggéseit tartalmazza. A közbeszerzési piac szereplői fokozottan igénylik, hogy minél teljesebb körű tájékoztatást kapjanak a változásokról. A törvény alkalmazásának elősegítése, az érintettek minél teljesebb körű informálása közös ügyünk. Ennek érdekében javaslom az egyszerűsítés, pontosítás, a korrupció elleni küzdelem, a kis- és középvállalkozások támogatása érdekében született újítások minél teljesebb megismerését és a közbeszerzés jogszabályi környezete változásának követését jelen kommentáron keresztül. A Közbeszerzések Tanácsa hasonló módon céljának tekinti a minél gyorsabb segítséget, a piaci informálását a legfontosabb, jogalkalmazást érintő kérdésekről. Ezért a hasonló, magas színvonalú kiadványokat, szakmai munkákat kötelességünk támogatni és bátorítani.

Dr. Gajdos Róbert

A Közbeszerzések Tanácsa Elnöke

Bevezető

A gyorskommentár, tekintettel a Kbt.-nek a Kbt. módosításáról szóló és a 2010. évi LXXXVIII. törvénnyel hatályba lépett újabb, nagymértékű módosítására, egységesen tartalmazza a változásokat. A hatálybalépés tekintetében a Közbeszerzések Tanácsa átszervezéséről szóló szabályok 2010. augusztus 20-ával, a többi rendelkezés 2010. szeptember 15-ével lépett hatályba. A módosítás nagymértékben érinti a közbeszerzési rezsimrendszereket, az eljárási szabályokat, definíciókat, hivatkozásokat. A gyorskommentár áttekinthető formában tartalmazza a módosítás előtti és utáni szabályokat a módosult paragrafusok sorrendjében, melynek során utalás történik más szabállyal való összefüggésre is, amennyiben szakmailag indokolt. Esetenként a paragrafus teljes szövegét ismertetjük, hogy a változás egyértelmű legyen, amennyiben erre nincs szükség, úgy csak a régi és az új szabályt közöljük. A módosításokat a hatálybalépésüket követően megkezdett eljárásokban, ezekkel kapcsolatos jogorvoslati eljárásokban és az ezekben kötött szerződések vonatkozásában kell alkalmazni.

Első rész

Általános rész

I. fejezet

ALAPVETŐ RENDELKEZÉSEK

Régi: 3. §

(1) E törvény szabályaitól csak annyiban lehet eltérni, amennyiben e törvény az eltérést kifejezetten megengedi.

Új: 3. §

(1) E törvény szabályaitól csak annyiban lehet eltérni, amennyiben e törvény az eltérést kifejezetten megengedi.

(2) Ha rendelet vagy utasítás olyan szabályokat tartalmaz szerződéskötés folyamatára, előzményeire, feltételeire, szerződés kötelező tartalmi elemeire vagy szerződés teljesítésére vonatkozóan, melyek nem egyeztethetők össze e törvénnyel, akkor az e törvény hatálya alá tartozó ügyekben kizárólag e törvényt kell alkalmazni.

A közbeszerzési jogalkalmazás során gyakran előfordult, hogy a Kbt. szabályaival ellentétes jogszabályokat párhuzamosan kellett alkalmazni. Az új szabály rendezni kívánja a helyzetet azzal, hogy kimondja a Kbt. alkalmazásának kötelezettségét a Kbt. hatálya alá tartozó ügyekben. Ha tehát például kormányrendelet vagy önkormányzati rendelet más definíciót, megfogalmazást, használt, ami alapján a Kbt. hatálya alá tartozás vitatható, úgy a Kbt. szóhasználata és szabálya a döntő, míg a közbeszerzési eljárástól független kérdések esetében eldöntendő speciális szabály ismeretében az alkalmazandó jogszabályhely irányadó. Ez a szabály azonban nem tudja feloldani azt a problémát, amennyiben a Kbt.-vel ellentétes jogszabályok megjelenésével jogbizonytalan helyzet jön létre. A feleknek e szabály alapján könnyebb értelmezniük az alkalmazandó jogszabályt.

II. fejezet

ÉRTELMEZŐ RENDELKEZÉSEK

Régi: 4. § 1. pont

ajánlattevő: az a természetes személy, jogi személy, jogi személyiség nélküli gazdasági társaság, egyéni cég vagy személyes joga szerint jogképes szervezet, aki, illetőleg amely a közbeszerzési eljárásban ajánlatot tesz; ajánlattevőnek minősül a külföldi székhelyű vállalkozás magyarországi fióktelepe is;

Új: 4. § 1. pont

ajánlattevő: az a természetes személy, jogi személy, jogi személyiség nélküli gazdasági társaság, egyéni cég vagy személyes joga szerint jogképes szervezet vagy külföldi székhely vállalkozás magyarországi fióktelepe, aki, illetőleg amely

a) a közbeszerzési eljárásban ajánlatot tesz, továbbá

b) az 59. § (5) bekezdés a) pontja alkalmazásában az is, aki (amely) az ajánlati biztosítékot az ajánlatkérő rendelkezésére bocsátotta, továbbá

c) az ajánlattételi határidő lejártáig az a), b) pontokban foglaltakon kívül az is, aki (amely) a dokumentációba az ajánlatkérőnél beletekintett, illetőleg azt átvette, vagy kiegészítő tájékoztatást kér, vagy előzetes vitarendezést kezdeményez;

Az ajánlattevőre vonatkozó szabályok oly módon módosultak, hogy a korábbi ajánlattevői kör kibővült, azaz a korábbi ajánlattételt feltételező definíciót kitágítva az ajánlati biztosíték rendelkezésre bocsátása, vagy a dokumentációba betekintés, átvétel, kiegészítő tájékoztatás kérése, előzetes vitarendezés kezdeményezése is elegendő az ajánlattevői státusz megszerzéséhez. Ennek azért van jelentősége, mert a potenciális ajánlattevőkre ez idáig nem terjedt ki például a dokumentáció eljuttatására, vagy a kiegészítő tájékoztatás nyújtására a definíció, ezért az új szabály szerinti ajánlattevő ettől függetlenül jogosult kiegészítő tájékoztatást kérni. A szabály következménye ugyanakkor, hogy kiegészítő tájékoztatást kell nyújtani azon ajánlattevők számára is, akik a dokumentációt még nem vásárolták meg, csak betekintettek, hiszen ajánlattevőnek minősülnek. Azonban a szabály oly mértékben nem került kiterjesztésre, hogy az ajánlattételi határidőt követően is ajánlattevőnek minősüljenek például a dokumentációt csak átvevők. Ezért a c) pontban jelzett feltétel, mely szerint csak az ajánlattételi határidő lejártáig ajánlattevőnek minősül a dokumentációba betekintő, azt átvevő, vagy kiegészítő tájékoztatást kérő és az előzetes vitarendezést kezdeményező, azt jelenti, hogy a Kbt. 80. §-tól szabályozott eljárási cselekmények a valóban ajánlatot tevőkre vonatkoznak.

Régi:

A Kbt. módosítás előtti állapota nem alkalmazta az általános javítási munkálatok fogalmát.

Új: 4. § 1/A. pont

általános javítási munkálat: az 1. számú melléklet szerinti építési beruházás, ha annak célja építmény felújítása, korszerűsítése, karbantartása vagy javítása;

Az általános javítási munkálatok meghatározása, mint új definíció azért fontos, mert a későbbiekben az egybeszámítási szabályok módosításával a Kbt. 40. § (5) bekezdésében foglaltak alapján, amennyiben általános javítási munkálatokat kíván ajánlatkérő beszerezni, azt abban az esetben is egybe kell számítani, amennyiben több építménnyel kapcsolatos munkálatokról van szó.

Régi: 4. § 2. pont

alvállalkozó: az a szervezet vagy személy, amely a közbeszerzési eljárás eredményeként megkötött szerződés teljesítésében az ajánlattevő által bevontan közvetlenül vesz részt;

Új: 4. § 2. pont

alvállalkozó: az a szervezet vagy személy, amely vagy aki a közbeszerzési eljárás eredményeként megkötött szerződés teljesítésében az ajánlattevő által bevontan közvetlenül vesz részt, kivéve

a) az ajánlattevővel munkaviszonyban vagy egyéb foglalkoztatási jogviszonyban álló személyeket,

b) azon személyt vagy szervezetet, aki vagy amely tevékenységét kizárólagos jog alapján végzi,

c) a szerződés teljesítéséhez igénybe venni kívánt gyártót, forgalmazót, alkatrész- vagy alapanyag-szállítót,

d) építési beruházás esetén az építőanyag-szállítót;

A korábban hatályos alvállalkozó fogalom és az erőforrást nyújtó szervezet fogalma fedte egymást, így állandó vitához vezetett a jogalkalmazás során. Az alvállalkozó definíciójának pontosítása, azaz a kivételi kör megteremtése együttesen értelmezendő a Kbt. 4. § 3/D. pontjával. Ennek értelmében tehát az ajánlatkérő által bevontan közvetlenül részt vevő alvállalkozónak minősül, kivéve az a)–d) szerinti felsorolást. Ez utóbbi esetben azonban az érintett nem tekinthető automatikusan erőforrást nyújtó szervezetnek, csak akkor, ha az alkalmasság igazolásában részt vesz. A két definíció kiegyensúlyozása során tehát a kivételi kör helyzete egyértelmű lett, és egyben megteremtődött az a lehetőség a Kbt. új 69. § (4) bekezdésének beiktatásával, hogy ajánlattevő szabadon válasszon a fenti státuszok közül, melyen a részvételi jelentkező az ajánlattételt követően az eljárás során nem változtathat.

Régi:

A Kbt. módosítás előtti állapota nem alkalmazta az egyéb foglalkoztatási jogviszony fogalmát.

Új: 4. § 2/D. pont

egyéb foglalkoztatási jogviszony: közszolgálati, kormánytisztviselői, közalkalmazotti jogviszony, ügyészségi szolgálati jogviszony, bírósági jogviszony, igazságügyi alkalmazotti szolgálati jogviszony, a fegyveres szervek hivatásos állományának szolgálati jogviszonya, gazdálkodó szervezet tagjának személyes közreműködése;

Az eddig a Kbt.-ben alkalmazott „munkavégzésre irányuló egyéb jogviszony” kifejezés helyébe a továbbiakban a „egyéb foglalkoztatási jogviszony” lép, melynek körébe a nem polgári jogi jogviszony tartozik. Így egyértelművé válik, hogy például az ajánlattevő által foglalkoztatott magánszemélyek mely esetben minősülnek alvállalkozónak és mikor nem. Ennek megfelelően módosult a 10. § (1) bekezdés a) pontja, mely az összeférhetetlenség szabályait pontosította.

Régi: 4. § 3/D. pont

erőforrást nyújtó szervezet: az a szervezet vagy személy, amely nem minősül alvállalkozónak, és az ajánlattevőnek a szerződés teljesítéséhez szükséges mértékben erőforrást biztosít;

Új: 4. § 3/D. pont

erőforrást nyújtó szervezet: az a szervezet vagy személy, amely vagy aki nem minősül alvállalkozónak, nem tartozik a 2. pont a)–d) alpontjának hatálya alá sem, hanem a közbeszerzési eljárásban az ajánlattevő alkalmasságának igazolásában vesz részt, ezzel összefüggő erőforrásainak bemutatásával;

Az erőforrást nyújtó szervezet definíciójának változása párhuzamosan történt az alvállalkozó definíciójának pontosításával. A lényeg, hogy a két státusz elkülöníthető legyen. Azaz, ajánlatkérőnek választania kell az alvállalkozó és az erőforrást nyújtó szervezet között, melyek közül utóbbi célja az alkalmasság igazolásában történő részvétel, ami egyben feltételezi, hogy nem minősül alvállalkozónak, azaz a szerződés teljesítésében az ajánlattevő által bevontan közvetlenül nem vesz részt, kivéve

a) az ajánlattevővel munkaviszonyban vagy egyéb foglalkoztatási jogviszonyban álló személyeket,

b) azon személyt vagy szervezetet, aki vagy amely tevékenységét kizárólagos jog alapján végzi,

c) a szerződés teljesítéséhez igénybe venni kívánt gyártót, forgalmazót, alkatrész- vagy alapanyag-szállítót,

d) építési beruházás esetén az építőanyag-szállítót;”

Ha tehát fentiek, vagy bárki más az alkalmasságban segíti ajánlatkérőt, abban az esetben tekinthető erőforrást nyújtó szervezetnek, melyre vonatkozóan továbbá meg kell felelni a 4. § 3/E. pontjában az alábbiakban megfogalmazott elvárásoknak. Tehát az alvállalkozói körből kivételként meghatározott négy csoport [a)–d)] nem minősül főszabályként sem alvállalkozónak, sem erőforrást nyújtó szervezetnek, de utóbbivá válhat, amennyiben esetében a feltételek fennállnak a b)–d) pontok tekintetében.

Régi: 4. § 3/E. pont

erőforrás: nem minősülhet erőforrásnak a 66. § (1) a)–c) pontja, a 67. § (1) bekezdésének a), d)–f) pontja, (2) bekezdésének a), d) és f) pontja, továbbá (3) bekezdésének a), d)–f) pontja szerinti körülmény, kivéve, ha az ajánlattevő (részvételre jelentkező) és az erőforrást nyújtó szervezet között a Polgári Törvénykönyv szerinti többségi befolyás áll fenn;

Új: 4. § 3/E. pont

erőforrás: nem minősülhet erőforrásnak a 66. §-ának (1) bekezdésének a)–d) pontja, a 67. § (1) bekezdésének a), d)–f) pontja, (2) bekezdésének a), d) és f) pontja, továbbá (3) bekezdésének a), d)–f) pontja szerinti körülmény, kivéve, ha az ajánlattevő (részvételre jelentkező) és az erőforrást nyújtó szervezet között a Polgári Törvénykönyv szerinti többségi befolyás áll fenn;

Az erőforrást nyújtó szervezet alkalmazása esetében a többségi befolyás fennállásának a Kbt. 66. § (1) bekezdésének a)–c) pontjában foglalt előírását a módosítás kiterjesztette a 66. § (1) bekezdésének a)–d) pontjára. Ennek értelmében a szintén új, az ajánlati felhívásban meghatározott, az ajánlattevő szakmai felelősségbiztosításának fennállásáról szóló igazolás benyújtását csak többségi befolyás fennállása esetében igazolhatja erőforrást nyújtó szervezet.

Régi: 4. § 9. pont

hamis adat: a valóságnak megfelelően ismert, de a valóságtól eltérően közölt adat;

Új: 4. § 9. pont

hamis adat: a valóságnak megfelelően ismert, de a valóságtól szándékosan eltérően közölt adat;

A hamis adat új definíciója a szándékosságot feltételezi az eltérően közölt adat esetében. Tehát a véletlen elírás eddig elviekben okozhatta az ajánlat érvénytelenné nyilvánítását, az ajánlattevő három évre történő eltiltását [60. § (1) bekezdés f) pont alapján], melyet szándékosság hiányában nem tehet meg ajánlatkérő a továbbiakban. A szándékosságot azonban tudnia kell bizonyítania ajánlatkérőnek. Tehát, amennyiben az ISO-tanusítványban hibás adat szerepel, azt szándékos hamis adatszolgáltatásként nem lehet értelmezni. A referencia mértékéről vagy saját teljesítés értékéről szóló nyilatkozat valóságtól eltérő értékű megjelenítése esetében a szándékosság könnyebben igazolható, különösen abban az esetben, ha mindez érinti a rangsort, vagy az alkalmassági kritériumoknak való megfelelést. Egyértelműen azonban nem lehet kijelenteni továbbra sem, hogy pontosan mi minősül hamis adatszolgáltatásnak, azt minden esetben ajánlatkérőnek magának kell megállapítania. Hatályon kívül helyezésre került ugyanakkor Kbt. 54. § (1) bekezdésének az a szabálya, melynek értelmében ajánlatkérőnek meg kellett jelölnie a dokumentációban azokat a csatolandó dokumentumokat, amelyek a 4. § 9/A. pontja szerinti körülmények fennállása esetén hamis nyilatkozatnak minősültek. A hamis adat definícióját követően a hamis nyilatkozat definíciója a továbbiakban nem változott.

Régi: 4. § 11/A. pont

írásbeli, írásban: bármely, szavakból vagy számjegyekből álló kifejezési forma, amely olvasható, reprodukálható, és ilyen módon terjeszthető; tartalmazhat elektronikus úton továbbított és tárolt adatokat is, így különösen a levél, a távirat, valamint a távgépírón és telefax útján közölt nyilatkozat, továbbá a legalább fokozott biztonságú elektronikus aláírással ellátott elektronikus dokumentumba foglalt nyilatkozat;

Új: 4. § 11/A. pont

írásbeli, írásban: bármely, szavakból vagy számjegyekből álló kifejezési forma, amely olvasható, reprodukálható, és ilyen módon terjeszthető, így különösen a levélben, táviratban, a távgépírón vagy telefax útján közölt nyilatkozat; ilyennek minősül továbbá a legalább fokozott biztonságú elektronikus aláírással ellátott, illetőleg – a 20. § (1) bekezdés alkalmazása esetén – a külön, e törvény felhatalmazása alapján alkotott jogszabály szerinti követelményeknek megfelelő elektronikus dokumentumba foglalt nyilatkozat az elektronikus formájában;

Az írásbeli, írásban történő fogalom módosulásának oka, hogy a közbeszerzési eljárásokban elektronikusan gyakorolható eljárási cselekmények szabályairól, valamint az elektronikus árlejtés alkalmazásáról szóló 257/2007. (X. 4.) Korm. rendelet (a továbbiakban: Elektronikus Rendelet) nem szűkíti le fokozott biztonságú elektronikus aláírással aláírt dokumentum alkalmazására az elektronikus eljárási cselekmények gyakorlásának feltételeit. Így a módosítás összhangba hozza a kormányrendelettel a Kbt.-t, így az írásbeliség elektronikus formában nem csak fokozott biztonságú elektronikus aláírással aláírt dokumentum küldésével valósul meg. Amennyiben elektronikus levél formában történik például a dokumentáció, kiegészítő tájékoztatás, ajánlat, hiánypótlás, jegyzőkönyv, összegezés eljuttatása, úgy annak változatlan továbbításának, megváltoztathatatlanságának, letagadhatatlanságának az elektronikus aláírással ellátott dokumentum (tehát nem a küldött levél, hanem a küldött dokumentum) felel meg. A szabály Kbt.-beli kiterjesztése tehát valójában továbbra is az írásbeliség feltételének olyan szolgáltatás igénybevételét jelenti, melynek során az elektronikus aláírás, vagy azzal egyenértékű megoldások alkalmazására kerül sor. Ezért a továbbiakban ennek megfelelően teszünk javaslatot az egyes eljárási cselekmények során alkalmazandó megoldásokra. A definíció vége, mely az elektronikus dokumentumba foglalt nyilatkozat elektronikus formájára utal, azért került a szabályozásba, hogy egyértelmű legyen, az elektronikus dokumentumba foglalt nyilatkozat elektronikus formájában fogadható el, nyomtatott formában nem. Amennyiben azt nyomtatott formában létre kívánja hozni az érintett, úgy közjegyző előtt mindezt megteheti, ellenben egyszerű nyomtatással az elektronikus aláírás „elveszik”, azaz jogorvoslati fórum előtt a dokumentum nem minősül bizonyító erejűnek. [Lásd: az elektronikus aláírásról szóló 2001. évi XXXV. törvény (a továbbiakban: Eat.)]

Régi: 4. § 13/A. pont

közmegrendelés: közösségi célokat szolgáló, az éves költségvetési törvényben a Miniszterelnökség és a minisztériumok fejezeteibe tartozó központi költségvetési szervek által megvalósított, vagy általuk többségi részben közvetlenül támogatott építési beruházások, vagy építési koncesszió esetén a beruházással szervesen összefüggő, vagy annak környezetében elhelyezendő, a közmegrendelési pályázat kiírása, illetve az alkotás beszerzése évének első napján élő művész által műfaji és technikai kötöttség nélkül megvalósítandó képzőművészeti és iparművészeti alkotás (a továbbiakban: kortárs képzőművészeti vagy iparművészeti alkotás) létrehozására, vagy a közösségi célokat szolgáló, vagy a megvalósuló műtárgyhoz kapcsolódó építményben elhelyezendő kortárs képzőművészeti vagy iparművészeti alkotás beszerzésére irányuló, kormányrendeletben kötelezően előírt pályázat;

Új:

A Kbt. módosítása megszüntette a közmegrendelés fogalmát.

A közmegrendelés fogalma a 2009. április 1-jén hatályba lépő módosítás indokolása alapján egy viszonylag szűk ajánlatkérői kör építési beruházásához vagy építési koncessziónak minősülő beruházásához „kapcsolódó” kortárs képzőművészeti, illetve iparművészeti alkotás beszerzését érintette. A közösségi célokat szolgáló beruházás fogalma is ehhez a sajátos, a törvény felhatalmazása alapján a későbbiekben kormányrendeletben részletesen szabályozandó jogintézményhez kapcsolódott volna. Az ún. közmegrendelések (kortárs képzőművészeti vagy iparművészeti alkotás beszerzése) esetében az egyszerű eljárás helyett egy kormányrendeletben kiadandó pályázati eljárás szabályait kellett volna majd alkalmazni, de csak akkor lett volna lehetőség a közbeszerzési eljárás helyett a sajátos pályáztatási szabályok alkalmazására, ha az építési beruházás vagy koncesszió, amihez a kortárs képzőművészeti vagy iparművészeti alkotás beszerzése kapcsolódik, nem részesül európai uniós támogatásban. Ezt a későbbiek során leszabályozatlan és nem működő kivételi lehetőséget szüntette meg a módosítás.

Régi: 4. § 19. pont

közösségi célokat szolgáló beruházás: közösségi célokat szolgáló építmények építése és helyreállítása, ide nem értve a műemlék helyreállítását, továbbá a karbantartást;

Új:

A Kbt. módosítása megszüntette a közösségi célokat szolgáló beruházás fogalmát.

Hatályon kívül helyezték a közösségi célokat szolgáló beruházás definícióját.

Régi: 4. § 23/A. pont

műszaki ajánlás: európai szabványügyi szervezet által nem szabványként kiadott bármely dokumentum, amelyet a piaci igények kielégítésére, szabályozott eljárás szerint dolgoztak ki;

Új: 4. § 23/A. pont

műemlékekkel kapcsolatos építési beruházás: az olyan építési beruházás, amellyel kapcsolatos hatósági engedélyezési eljárás lefolytatása a Kulturális Örökségvédelmi Hivatal hatósági jogkörébe tartozik;

Új: 4. § 23/B. pont

műszaki ajánlás: európai szabványügyi szervezet által nem szabványként kiadott bármely dokumentum, amelyet a piaci igények kielégítésére, szabályozott eljárás szerint dolgoztak ki;

A műszaki ajánlás a 23/A. pontból a 23/B. pontba került, míg helyére a műemlékkel kapcsolatos építési beruházás került. Mivel az alkalmasságra vonatkozó 67. § (4) bekezdése alkalmazza ezt az új meghatározást, így definiálására is szükség van. Mivel az időközben hatályon kívül helyezett az építési beruházások közbeszerzésekkel kapcsolatos részletes szabályairól szóló 162/2004. (V. 21.) Korm. rendelet (a továbbiakban: Építési Rendelet) tartalmazta a műemlékekkel kapcsolatos építési beruházásra vonatkozó részletszabályokat, melyek beépítése a Kbt.-be az értelmező rendelkezések kiegészítését tette szükségessé.

Régi: 4. § 31. pont

részvételre jelentkező: az a természetes személy, jogi személy, jogi személyiség nélküli gazdasági társaság, egyéni cég vagy személyes joga szerint jogképes szervezet, aki, illetőleg amely a két szakaszból álló eljárás első, részvételi szakaszában részvételi jelentkezést nyújt be; részvételre jelentkezőnek minősül a külföldi székhelyű vállalkozás magyarországi fióktelepe is;

Új: 4. § 31. pont

részvételre jelentkező: az a természetes személy, jogi személy, jogi személyiség nélküli gazdasági társaság, egyéni cég vagy személyes joga szerint jogképes szervezet, a külföldi székhelyű vállalkozás magyarországi fióktelepe, aki (amely)

a) a két szakaszból álló eljárás első, részvételi szakaszában részvételi jelentkezést nyújt be, továbbá

b) a 102. § (5) bekezdés alkalmazásában az is, aki (amely) a részvételi dokumentációt átvette, továbbá

c) a részvételi határidő lejártáig az a), b) pontokban foglaltakon kívül az is, aki (amely) a dokumentációba az ajánlatkérőnél beletekintett vagy kiegészítő tájékoztatást kér vagy előzetes vitarendezést kezdeményez;

A részvételre jelentkező definíciójának módosulása az 1. pontban érintett ajánlattevői szabályok kiterjesztésének leképezése a részvételi szakaszra vonatkozóan. Ennek megfelelően a korábbi részvételre jelentkezői kör kibővült, azaz a korábbi részvételre jelentkező definíciót kitágítva a dokumentációba betekintés, átvétel, kiegészítő tájékoztatás kérése, előzetes vitarendezés kezdeményezése is elegendő a részvételre jelentkezői státusz megszerzéséhez. Ennek azért van jelentősége, mert a potenciális részvételre jelentkezőkre ez idáig nem terjedt ki például a dokumentáció eljuttatására, vagy a kiegészítő tájékoztatás nyújtására a definíció, ezért az új szabály szerinti részvételre jelentkező ettől függetlenül jogosult kiegészítő tájékoztatást kérni. Azonban a szabály olyan mértékben nem került kiterjesztésre, hogy a részvételi határidőt követően is részvételre jelentkezőnek minősüljenek például a dokumentációt csak átvevők. Ezért a c) pontban jelzett feltétel, mely szerint csak a részvételi határidő lejártáig minősül részvételre jelentkezőnek a dokumentációba betekintő, azt átvevő, vagy kiegészítő tájékoztatást kérő és az előzetes vitarendezést kezdeményező, azt jelenti, hogy a Kbt. 109. §-ától szabályozott eljárási cselekmények a valóban részvételi jelentkezést benyújtókra vonatkoznak.

III. fejezet

A KÖZBESZERZÉSSEL, A KÖZBESZERZÉSI ELJÁRÁSSAL KAPCSOLATOS KÖZÖS RENDELKEZÉSEK

Régi: 6. §

(1) Az ajánlatkérő köteles meghatározni a közbeszerzési eljárásai előkészítésének, lefolytatásának, belső ellenőrzésének felelősségi rendjét, a nevében eljáró, illetőleg az eljárásba bevont személyek, illetőleg szervezetek felelősségi körét és a közbeszerzési eljárásai dokumentálási rendjét, összhangban a vonatkozó jogszabályokkal. Ennek körében különösen meg kell határoznia az eljárás során hozott döntésekért felelős személyt, személyeket, illetőleg testületeket.

(2) Az (1) bekezdés szerinti közbeszerzési szabályzatban megjelölt személy az eljárást megindító hirdetmény jogszerűségét ellenjegyzésével igazolja. Az eljárást megindító hirdetményt nem lehet ellenjegyezni, ha az sérti a közbeszerzésre, illetőleg a közbeszerzési eljárásra vonatkozó jogszabályokat. Az eljárást megindító hirdetmény ellenjegyzése nélkül a közbeszerzési eljárás nem indítható meg.

(3) Ha az ajánlatkérő nem rendelkezik általános jellegű, az (1) bekezdésnek megfelelő közbeszerzési szabályzattal, vagy a szabályzattól – az abban meghatározott módon – való eltérés feltételei fennállnak, legkésőbb az adott közbeszerzési eljárás előkészítését megelőzően kell meghatároznia az (1) bekezdésben foglaltakat.

Új: 6. §

(1) Az ajánlatkérő köteles meghatározni a közbeszerzési eljárásai előkészítésének, lefolytatásának, belső ellenőrzésének felelősségi rendjét, a nevében eljáró, illetőleg az eljárásba bevont személyek, illetőleg szervezetek felelősségi körét és a közbeszerzési eljárásai dokumentálási rendjét, összhangban a vonatkozó jogszabályokkal. Ennek körében különösen meg kell határoznia az eljárás során hozott döntésekért felelős személyt, személyeket, illetőleg testületeket.

(2)

(3) Ha az ajánlatkérő nem rendelkezik általános jellegű, az (1) bekezdésnek megfelelő közbeszerzési szabályzattal, vagy a szabályzattól – az abban meghatározott módon – való eltérés feltételei fennállnak, legkésőbb az adott közbeszerzési eljárás előkészítését megelőzően kell meghatároznia az (1) bekezdésben foglaltakat.

A szabályozás értelmében a közbeszerzési szabályzatban megjelölt személynek nem kell a továbbiakban az eljárást megindító hirdetmény jogszerűségét igazolnia, ellenjegyezni azt. Az eljárás tehát a továbbiakban ellenjegyzés nélkül megindítható. A gyakorlatban rendkívül sok problémát okozó ellenjegyzés a személyi felelősség erősítését célozta volna, azonban tekintettel a hirdetmény nem csupán jogi jellegére, tartalmát tekintve sokszor több személy felelősségére, továbbá arra a gyakorlatra, hogy az ellenjegyzés felelősségét végül a munkavállalóra vagy külső tanácsadóra testálták, függetlenül annak valóságtartalmától, a szabály nem igazolta a hozzá fűzött reményeket. Hatályon kívül helyezése párhuzamosan történik a hivatalos közbeszerzési tanácsadó alkalmazása kötelezettségének megszüntetésével (Kbt. 9. §).

Régi: 7. §

(1) Az ajánlatkérő minden egyes közbeszerzési eljárását – annak előkészítésétől az eljárás alapján kötött szerződés teljesítéséig terjedően – írásban köteles dokumentálni.

(2) A közbeszerzési eljárás előkészítésével, lefolytatásával és a szerződés teljesítésével kapcsolatban keletkezett összes iratot a közbeszerzési eljárás lezárulásától [98. § (4) bekezdése], illetőleg a szerződés teljesítésétől számított öt évig meg kell őrizni. Ha a közbeszerzéssel kapcsolatban jogorvoslati eljárás indult, az iratokat annak jogerős befejezéséig, de legalább az említett öt évig kell megőrizni.

(3) Az ajánlatkérő köteles a Közbeszerzések Tanácsa vagy az illetékes ellenőrző vagy más illetékes szervek kérésére a közbeszerzéssel kapcsolatos iratokat megküldeni.

Új: 7. §

(1) Az ajánlatkérő minden egyes közbeszerzési eljárását – annak előkészítésétől az eljárás alapján kötött szerződés teljesítéséig terjedően – írásban, illetőleg – a 20. § (1) bekezdés alkalmazása esetén külön, e törvény felhatalmazása alapján alkotott jogszabály szerint – elektronikusan köteles dokumentálni.

(2) A közbeszerzési eljárás előkészítésével, lefolytatásával és a szerződés teljesítésével kapcsolatban keletkezett összes iratot a közbeszerzési eljárás lezárulásától [98. § (4) bekezdése], illetőleg a szerződés teljesítésétől számított öt évig meg kell őrizni. Ha a közbeszerzéssel kapcsolatban jogorvoslati eljárás indult, az iratokat annak jogerős befejezéséig, de legalább az említett öt évig kell megőrizni.

(3) Az ajánlatkérő köteles a Közbeszerzések Tanácsa vagy az illetékes ellenőrző vagy más illetékes szervek kérésére a közbeszerzéssel kapcsolatos iratokat megküldeni, illetőleg – a 20. § (1) bekezdés alkalmazása esetén – részükre hozzáférést biztosítani.

A Kbt. 7. § (1) bekezdésének kiegészítése, az Elektronikus Rendelet 3. § (4)–(5) bekezdése szerint az ajánlatkérőnek gondoskodnia kell valamennyi, a közbeszerzési eljárásokban elektronikusan lefolytatott eljárási cselekmény minden eseménye naplózásáról. A naplózott adatállomány bejegyzéseit védeni kell az arra jogosulatlan személy általi hozzáféréstől, törléstől, illetve biztosítani kell, hogy a napló tartalma megismerhető és értelmezhető maradjon.

A Kbt. 7. § (1) bekezdés alapján tehát az elektronikusan beérkező, rendelkezésre álló adatokat sem kell papír alapon megőrizni, azok elektronikus formában is megőrizhetők. Amennyiben a közbeszerzési eljárás vonatkozásában az ajánlatkérő az elektronikus út igénybevételét lehetővé teszi, vagy azt jogszabály alkalmazni rendeli, a közbeszerzési eljárást megindító hirdetményben e tényt, és az adott közbeszerzési eljárásra vonatkozó nyilvános információk elérhetőségét az ajánlatkérőnek fel kell tüntetnie. A Kbt. 20. § (1) bekezdése tehát együtt értelmezendő az Elektronikus Rendelet vonatkozó szabályával, azaz az eljárási cselekmények a Kbt.-ben, illetőleg külön jogszabályban meghatározott feltételek mellett elektronikusan is gyakorolhatók, melyhez szükség van arra, hogy ajánlatkérő azt lehetővé tegye. Az elektronikus úton rendelkezésre álló információ, dokumentumok vonatkozásában pedig az adatállományt védeni, archiválni kell, annak érdekében, hogy a Kbt. szerint öt éven keresztül azonos formában reprodukálható legyen.

A Kbt. 7. § (3) bekezdése előbbieknek megfelelően ellenőrzéskor is elektronikusan kell, hogy rendelkezésre álljon. A törvény szóhasználata „hozzáférést biztosítani”, mely ebben az esetben az információ rendelkezésre bocsátását is jelenti, különösen az illetékes ellenőrző szervek részére.

Régi: 8. §

(1) A közbeszerzési eljárás előkészítése, a felhívás és a dokumentáció elkészítése, az ajánlatok értékelése során és az eljárás más szakaszában az ajánlatkérő nevében eljáró, illetőleg az eljárásba bevont személyeknek, illetőleg szervezeteknek megfelelő – a közbeszerzés tárgya szerinti, közbeszerzési, jogi és pénzügyi – szakértelemmel kell rendelkezniük.

(2) Az ajánlatkérő nevében eljáró, illetőleg az eljárásba bevont szervezet akkor felel meg az (1) bekezdés szerinti követelménynek, ha a tevékenységében személyesen közreműködő tagjai, munkavállalói, illetőleg a szervezettel kötött tartós polgári jogi szerződés alapján a szervezet javára tevékenykedők között legalább egy olyan személy van, aki megfelelő szakértelemmel rendelkezik.

(3) Az ajánlatkérő az ajánlatok elbírálására legalább háromtagú bírálóbizottságot köteles létrehozni, amely írásbeli szakvéleményt és döntési javaslatot készít az ajánlatkérő nevében a közbeszerzési eljárást lezáró döntést meghozó személy vagy testület részére. A bírálóbizottsági munkáról jegyzőkönyvet kell készíteni, amelynek részét képezik a tagok indokolással ellátott bírálati lapjai.

Új: 8. §

(1) A közbeszerzési eljárás előkészítése, a felhívás és a dokumentáció elkészítése, az ajánlatok értékelése során és az eljárás más szakaszában az ajánlatkérő nevében eljáró, illetőleg az eljárásba bevont személyeknek, illetőleg szervezeteknek megfelelő – a közbeszerzés tárgya szerinti, közbeszerzési, jogi és pénzügyi – szakértelemmel kell rendelkezniük.

(2) Az ajánlatkérő nevében eljáró, illetőleg az eljárásba bevont szervezet akkor felel meg az (1) bekezdés szerinti követelménynek, ha a tevékenységében személyesen közreműködő tagjai, munkavállalói, illetőleg a szervezettel kötött tartós polgári jogi szerződés alapján a szervezet javára tevékenykedők között legalább egy olyan személy van, aki megfelelő szakértelemmel rendelkezik.

(3) Az ajánlatkérő az ajánlatoknak a 83–87. §-ok alkalmazását követő vagy – ha ezen rendelkezések egyikét sem kellett a közbeszerzési eljárásban alkalmazni, az eljárást lezáró döntést megelőző – 81. § (3)–(4) bekezdése szerinti elbírálására legalább háromtagú bírálóbizottságot köteles létrehozni, amely írásbeli szakvéleményt és döntési javaslatot készít az ajánlatkérő nevében a közbeszerzési eljárást lezáró döntést meghozó személy vagy testület részére. A bírálóbizottsági munkáról jegyzőkönyvet kell készíteni, amelynek részét képezik a tagok indokolással ellátott bírálati lapjai.

Az ajánlatkérő nevében eljáró és az eljárásba bevont személyekkel, szervezetekkel kapcsolatos szabályok között jelentős a bírálóbizottsági munkára vonatkozó változás. Ez idáig az ajánlatok teljes elbírálási folyamatát a bírálóbizottságnak kellett elvégeznie, pontosabban a szabályozás így is volt értelmezhető, de úgy is, hogy a bizottság feladata az eljárást lezáró döntés előkészítése során a szakvélemény és bírálati lapok készítése. A módosítás értelmében főszabályként a hiánypótlás, számítási hiba, ajánlattevőtől kért felvilágosítás, kirívóan alacsony ellenszolgáltatás, kirívó kötelezettségvállalás esetén kért indokolás vizsgálatát követően kezdődik a bírálóbizottság tevékenysége. Amennyiben előbbiek egyikét sem kellett ajánlatkérőnek alkalmaznia, úgy az ajánlatok elbírálására létrejövő minimum háromtagú bírálóbizottság feladata a végleges döntést megelőző írásbeli szakvélemény készítése, döntési javaslat írása. A feladat tehát az ajánlatok, vagy részvételi jelentkezések érvényességének megállapítása és a nyertes ajánlat kiválasztása, mely remélhetőleg felgyorsítja a bírálóbizottság munkáját, ellenben több felelősséggel terheli az ajánlatkérő által foglalkoztatott vagy megbízott közbeszerzési tanácsadót, referenst, szakértőt. Az egyes tagok egyéni felelősségét a szabály megtartotta, azaz az egyéni bírálati lapok szerepe nem változott. Amennyiben ajánlatkérő szabályzata alapján a bírálóbizottságot már az eljárást megindító hirdetmény elfogadásától, vagy akár az eljárás előkészítésében szerephez kívánja juttatni, úgy ennek nincs akadálya. Utóbbi esetben a dokumentálási kötelezettségnek ugyanúgy meg kell felelni, mintha csak a végső döntés előkészítéséről lenne szó.

Régi: 9. §

(1) A közösségi értékhatárt elérő vagy meghaladó értékű közbeszerzés (második rész) esetében a közbeszerzési eljárásba az ajánlatkérő – kivéve a központosított közbeszerzés során ajánlatkérésre feljogosított szervezetet – a Közbeszerzések Tanácsa által vezetett névjegyzékben szereplő, hivatalos közbeszerzési tanácsadót (11. §) köteles bevonni, figyelembe véve egyben a 10. § (1) és (2) bekezdése szerinti követelményeket. Az Európai Unióból származó forrásból támogatott közbeszerzések esetében az ajánlatkérő a közbeszerzési eljárásba független hivatalos közbeszerzési tanácsadót köteles bevonni, egyéb esetekben az ajánlatkérővel munkavégzésre irányuló jogviszonyban álló hivatalos közbeszerzési tanácsadó is bevonható.

(2) A hivatalos közbeszerzési tanácsadó a közbeszerzési eljárás előkészítése és lefolytatása során köteles a közbeszerzési szakértelmet biztosítani. Az ajánlatkérő a hivatalos közbeszerzési tanácsadót különösen a felhívás és a dokumentáció elkészítésébe köteles bevonni. A hivatalos közbeszerzési tanácsadó, illetve a 11. § (2) bekezdés b) pontja szerinti hivatalos közbeszerzési tanácsadó esetében a 11. § (2) bekezdés a) pontja szerinti feltételeknek megfelelő, a Közbeszerzések Tanácsa által vezetett névjegyzékben megjelölt személy köteles a hivatalos közbeszerzési tanácsadás körébe eső feladatok teljesítésében személyesen részt venni. A hivatalos közbeszerzési tanácsadót tevékenységéért ellenszolgáltatás illeti meg. A független hivatalos közbeszerzési tanácsadó a tevékenysége körében okozott kár megtérítéséért a Ptk. szabályai szerint felel.

(3)

Új: 9. §

(1) A közbeszerzési eljárással kapcsolatban a felhívás és dokumentáció előkészítésébe, illetőleg – választása szerint – a közbeszerzési eljárás további lefolytatásába az ajánlatkérő a Közbeszerzések Tanácsa által vezetett névjegyzékben szereplő, hivatalos közbeszerzési tanácsadót (11. §) jogosult bevonni, figyelembe véve egyben a 10. § (1) és (2) bekezdése szerinti követelményeket.

(2) A hivatalos közbeszerzési tanácsadó köteles a közbeszerzési szakértelmet biztosítani. A hivatalos közbeszerzési tanácsadó, illetve a 11. § (2) bekezdés b) pontja szerinti hivatalos közbeszerzési tanácsadó esetében a 11. § (2) bekezdés a) pontja szerinti feltételeknek megfelelő, a Közbeszerzések Tanácsa által vezetett névjegyzékben megjelölt személy köteles a hivatalos közbeszerzési tanácsadás körébe eső feladatok teljesítésében személyesen részt venni. A hivatalos közbeszerzési tanácsadót tevékenységéért ellenszolgáltatás illeti meg. A független hivatalos közbeszerzési tanácsadó a tevékenysége körében okozott kár megtérítéséért a Ptk. szabályai szerint felel.

(3) A hivatalos közbeszerzési tanácsadói tevékenység akkor terjedhet ki az ügyvédekről szóló 1998. évi XI. törvény 5. § (1)–(2) bekezdésében meghatározott tevékenység végzésére is, ha a hivatalos közbeszerzési tanácsadó ilyen tevékenység ellátására egyébként jogosult.

A hivatalos közbeszerzési tanácsadó igénybevételére vonatkozó kötelezettség nagymértékben változott. Függetlenül az értékhatártól, mely a korábbiakban az Európai Unióból származó forrás igénybevétele esetében félreérthetően tette általában kötelezővé a hivatalos közbeszerzési tanácsadó alkalmazását, a hivatalos közbeszerzési tanácsadó alkalmazása a továbbiakban – néhány kivételtől eltekintve – nem kötelező.

Amennyiben ajánlatkérő igénybe veszi a Közbeszerzések Tanácsa által vezetett névjegyzékben megjelölt hivatalos közbeszerzési tanácsadó tevékenységét, ennek körébe eső feladatok teljesítésében személyesen kell a tanácsadónak részt vennie. Ez ugyanakkor feloldódik, amennyiben például adott ügyvédi iroda egy tanácsadóval rendelkezik, úgy ebben az esetben elviekben a hivatalos közbeszerzési tanácsadónak közvetlenül személyesen kellene részt vennie a tevékenység elvégzésében, melyért ellenszolgáltatás illeti meg. Fennmarad továbbá a függő, azaz alkalmazotti viszonyban lévő és a független hivatalos közbeszerzési tanácsadó jelleg, mely utóbbi esetben a tanácsadó a tevékenysége körében okozott kár megtérítéséért a Polgári Törvénykönyvről szóló 1959. évi IV. törvény (a továbbiakban: Ptk.) szabályai szerint felel. A cél ebben az esetben többek között az eljárások olcsóbbá, hatékonyabbá tétele volt. A tanácsadó alkalmazásának lehetősége azonban továbbra is fennáll.

A 9. § (3) bekezdése azonban az alkalmazás során arra hívja fel a figyelmet, hogy a hivatalos közbeszerzési tanácsadói tevékenység nem terjedhet ki az ügyvédekről szóló 1998. évi XI. törvény (a továbbiakban: Ütv.) 5. § (1) bekezdésében meghatározott tevékenység végzésére az 5. § (2) bekezdése értelmében. Mivel az Ütv. 5. § (3) bekezdés i) pontja értelmében ügyvéd elláthatja a  külön törvényben szabályozott hivatalos közbeszerzési tanácsadói tevékenységet, így a hivatalos közbeszerzés tanácsadói tevékenység nem kizárólagosan ügyvédek által végezhető, de a hivatalos közbeszerzési tanácsadónak, amennyiben nem bejegyzett ügyvéd, korlátos a tevékenységi köre, az nem lépheti túl az alábbiakat:

Ütv. 5. § (1) Az ügyvéd

a) képviseli az ügyfelét,

b) büntetőügyben védelmet lát el,

c) jogi tanácsot ad,

d) szerződést, beadványt, más iratot készít,

e) az a)–d) pontban felsoroltakkal összefüggésben pénz és értéktárgy letéti kezelését végzi.

Mivel az Ütv. is csak lehetőségként fogalmaz a hivatalos közbeszerzési tanácsadói tevékenység ellátása tekintetében, így a Kbt. által meghatározott hivatalos közbeszerzési tanácsadói tevékenység nem ügyvédek által is végezhető.

A hivatalos közbeszerzési tanácsadó tehát, amennyiben nem ügyvéd, úgy a közbeszerzési ismeretekkel kapcsolatban nyilvánulhat meg, a továbbiakban közbeszerzési tanácsadás keretében nem adhat jogi tanácsot nem közbeszerzési kérdésekben, valamint szerződést, beadványt, más iratot sem készíthet az eljárás során. Azonban az eljárás támogatása során számos olyan tevékenységet kell végezniük, amely érintőlegesen, de ütközhet a Kbt. 9. § (3) bekezdésébe, különös tekintettel az iratok készítésére, mely tipikusan a hivatalos közbeszerzési tanácsadó feladata. Mivel azonban az Ütv. is elismeri, hogy a hivatalos közbeszerzési tanácsadói tevékenység nem kizárólagos ügyvédi tevékenység, így ennek értelmében nem ügyvéd is végezheti.

Régi: 10. §

(1) A közbeszerzési eljárás előkészítése, a felhívás és a dokumentáció elkészítése során vagy az eljárás más szakaszában az ajánlatkérő nevében nem járhat el, illetőleg az eljárásba nem vonható be (erőforrást nyújtó szervezetként sem) a közbeszerzés tárgyával kapcsolatos gazdasági tevékenységet végző gazdálkodó szervezet (a továbbiakban: érdekelt gazdálkodó szervezet), illetőleg az olyan személy vagy szervezet, aki, illetőleg amely

a) az érdekelt gazdálkodó szervezettel munkaviszonyban vagy munkavégzésre irányuló egyéb jogviszonyban áll;

b) az érdekelt gazdálkodó szervezet vezető tisztségviselője vagy felügyelő-bizottságának tagja;

c) az érdekelt gazdálkodó szervezetben tulajdoni részesedéssel rendelkezik;

d) az a)–c) pont szerinti személy hozzátartozója.

(2) Nem kell alkalmazni az (1) bekezdést, ha az ajánlatkérő nevében eljáró, illetőleg az eljárásba bevonni kívánt érdekelt gazdálkodó szervezet, illetőleg az eljárásba bevonni kívánt személlyel vagy szervezettel az (1) bekezdés a)–d) pontja szerinti viszonyban álló érdekelt gazdálkodó szervezet írásban nyilatkozik, hogy az eljárásban nem vesz részt ajánlattevőként vagy alvállalkozóként.

(3)

(4) Ha az ajánlatkérő nevében valamely személy tulajdonosi jogokat gyakorol érdekelt gazdálkodó szervezetben, az ajánlatkérő nevében e személy vagy hozzátartozója nem járhat el a közbeszerzési eljárás előkészítésében vagy az eljárás más szakaszában, kivéve, ha az érdekelt gazdálkodó szervezet írásban nyilatkozik, hogy az eljárásban nem vesz részt ajánlattevőként vagy alvállalkozóként. Ezt a szabályt kell megfelelően alkalmazni az ajánlatkérő vezető tisztségviselője vagy felügyelő-bizottságának tagja vagy hozzátartozója tekintetében, ha az érdekelt gazdálkodó szervezetben az ajánlatkérő rendelkezik tulajdoni részesedéssel.

(5) Nem kell alkalmazni e §-t, ha az ajánlatkérő nevében az érdekelt gazdálkodó szervezetben a tulajdonosi jogok gyakorlására és a közbeszerzési eljárást lezáró döntés meghozatalára törvény, vagy törvény felhatalmazása alapján kiadott önkormányzati rendelet alapján az ajánlatkérő ugyanazon testülete jogosult, vagy olyan testületei, amelynek tagjai részben azonosak, és a közbeszerzési eljárással kapcsolatos – az eljárást lezáró döntés meghozatalán kívüli – tevékenységekben nem vett részt olyan személy, aki jogosult a tulajdonosi jogok gyakorlására.

(6) Nem minősül e § alkalmazásában a közbeszerzési eljárás előkészítésébe bevont személynek (szervezetnek) az olyan személy (szervezet), akitől, illetőleg amelytől az ajánlatkérő

a) az adott közbeszerzéssel kapcsolatos helyzet-, illetőleg piacfelmérés, a közbeszerzés becsült értékének felmérése érdekében a közbeszerzés megkezdése időpontjának megjelölése nélkül, kizárólag a felmérés érdekében szükséges adatokat közölve kért tájékoztatást, vagy

b) a támogatásra irányuló igény (pályázat) benyújtásához szükséges árajánlatot kapott,

feltéve, hogy az a), illetőleg a b) pont alkalmazása kapcsán az ajánlatkérő nem közölt vele a közbeszerzési eljárás során az összes ajánlattevő (részvételre jelentkező) részére rendelkezésre bocsátott adatok körét meghaladó információt.

(7) Az ajánlatkérő nevében eljáró, illetőleg az eljárásba bevonni kívánt személy vagy szervezet írásban köteles nyilatkozni arról, hogy vele szemben fennáll-e az e § szerinti összeférhetetlenség. Az összeférhetetlenséggel kapcsolatos nyilatkozathoz – a (2) vagy (4) bekezdés szerinti esetben – csatolni kell az érintett érdekelt gazdálkodó szervezet nyilatkozatát arról, hogy az eljárásban nem vesz részt ajánlattevőként vagy alvállalkozóként (távolmaradási nyilatkozat).

(8) Ha az (1), (4) vagy (7) bekezdést megsértették, vagy a (2), illetőleg (4) bekezdés szerinti nyilatkozata ellenére az érdekelt gazdálkodó szervezet indul a közbeszerzési eljárásban, az eljárás további részében nem lehet ajánlattevő vagy alvállalkozó az (1) bekezdés hatálya alá tartozó vagy az ott felsorolt személyekkel, szervezetekkel az (1) bekezdés a)–d) pontja szerinti viszonyban álló érdekelt gazdálkodó szervezet.

Új: 10. §

(1) A felhívás és a dokumentáció elkészítése során vagy az eljárás más szakaszában az ajánlatkérő nevében nem járhat el, illetőleg az eljárással kapcsolatos tevékenység végzésébe az ajánlatkérő által nem vonható be, az eljárás irataiba az eredményhirdetésig nem tekinthet be [a 80. § (4) bekezdése és a 118. § (4) bekezdése szerinti esetek kivételével] a közbeszerzés tárgyával kapcsolatos gazdasági tevékenységet végző gazdálkodó szervezet (a továbbiakban: érdekelt gazdálkodó szervezet), illetőleg az olyan személy vagy szervezet, aki, illetőleg amely

a) az érdekelt gazdálkodó szervezettel munkaviszonyban vagy egyéb foglalkoztatási jogviszonyban áll;

b) az érdekelt gazdálkodó szervezet vezető tisztségviselője vagy felügyelő-bizottságának tagja;

c) az érdekelt gazdálkodó szervezetben tulajdoni részesedéssel rendelkezik;

d) az a)–c) pont szerinti személy hozzátartozója.

(2) Nem kell alkalmazni az (1) bekezdést, ha az ajánlatkérő nevében eljáró, illetőleg az általa az eljárásba bevonni kívánt érdekelt gazdálkodó szervezet, illetőleg az ajánlatkérő által az eljárásba bevonni kívánt személlyel vagy szervezettel az (1) bekezdés a)–d) pontja szerinti viszonyban álló érdekelt gazdálkodó szervezet írásban nyilatkozik, hogy az eljárásban nem vesz részt ajánlattevőként, alvállalkozóként vagy erőforrást nyújtó szervezetként.

(3)

(4) Ha az ajánlatkérő nevében valamely személy tulajdonosi jogokat gyakorol érdekelt gazdálkodó szervezetben, az ajánlatkérő nevében e személy vagy hozzátartozója nem járhat el a közbeszerzési eljárás előkészítésében vagy az eljárás más szakaszában, kivéve, ha az érdekelt gazdálkodó szervezet írásban nyilatkozik, hogy az eljárásban nem vesz részt ajánlattevőként vagy alvállalkozóként. Ezt a szabályt kell megfelelően alkalmazni az ajánlatkérő vezető tisztségviselője vagy felügyelő-bizottságának tagja vagy hozzátartozója tekintetében, ha az érdekelt gazdálkodó szervezetben az ajánlatkérő rendelkezik tulajdoni részesedéssel.

(5) Nem kell alkalmazni e §-t, ha az ajánlatkérő nevében az érdekelt gazdálkodó szervezetben a tulajdonosi jogok gyakorlására és a közbeszerzési eljárást lezáró döntés meghozatalára törvény, vagy törvény felhatalmazása alapján kiadott önkormányzati rendelet alapján az ajánlatkérő ugyanazon testülete jogosult, vagy olyan testületei, amelynek tagjai részben azonosak, és a közbeszerzési eljárással kapcsolatos – az eljárást lezáró döntés meghozatalán kívüli – tevékenységekben nem vett részt olyan személy, aki jogosult a tulajdonosi jogok gyakorlására.

(6)

(7) Az ajánlatkérő nevében eljáró, illetőleg az eljárással kapcsolatos tevékenység végzésébe az ajánlatkérő által bevonni kívánt személy vagy szervezet írásban köteles nyilatkozni arról, hogy vele szemben fennáll-e az e § szerinti összeférhetetlenség. Az összeférhetetlenséggel kapcsolatos nyilatkozathoz – a (2) vagy (4) bekezdés szerinti esetben – csatolni kell az érintett érdekelt gazdálkodó szervezet nyilatkozatát arról, hogy az eljárásban nem vesz részt ajánlattevőként, alvállalkozóként vagy erőforrást nyújtó szervezetként (távolmaradási nyilatkozat).

(8) Ha az (1), (4) vagy (7) bekezdést megsértették, vagy a (2), illetőleg (4) bekezdés szerinti nyilatkozata ellenére az érdekelt gazdálkodó szervezet indul a közbeszerzési eljárásban, az eljárás további részében nem lehet ajánlattevő, alvállalkozó vagy erőforrást nyújtó szervezet az (1) bekezdés hatálya alá tartozó vagy az ott felsorolt személyekkel, szervezetekkel az (1) bekezdés a)–d) pontja szerinti viszonyban álló érdekelt gazdálkodó szervezet.

Az összeférhetetlenségi szabály sokrétű módosulása nyomán várhatóan kevesebb vitás esettel kell majd szembenéznie ajánlatkérőnek, ajánlattevőnek egyaránt. A legfontosabb változás, hogy nem minősül összeférhetetlen elemnek, amennyiben a felhívás és a dokumentáció előkészítésében nem vett részt az érintett szervezet, de az eljárás előkészítésében igen. Ennek megfelelően nincs szükség a (6) bekezdés kivételi körére, hiszen így a tájékoztatás kérése [(6) bekezdés a) pont] vagy az árajánlat nyújtása [(6) bekezdés b) pont] legálisan megtehető. Továbbra is vitakérdés ugyanakkor, hogy amennyiben a tervező bevonásra került, méghozzá a dokumentáció műszaki tartalmának elkészítéséhez, úgy alvállalkozóként nem bevonható. Mivel a gyakorlat másként alakult, vélhetően az előkészítés szakaszának törlése az összeférhetetlenséget megalapozó körülmények közül erősíteni fogja azt az álláspontot, hogy a tervező bevonását elnézzék, elfogadják ajánlatkérők a teljesítés során.

Az (1) bekezdés további változása, tekintettel arra az új szabályra, mely szerint ajánlattevőnek, illetve a részvételre jelentkezőnek joga van bontást követően közvetlenül iratbetekintésre, ettől eltekintve az érdekelt gazdálkodó szervezet és a potenciálisan összeférhetetlen további személyek [(1) bekezdés a)–d) pontjai] nem vonhatók be az eljárásba az eredményhirdetésig. Tehát, az összeférhetetlen tevékenység az iratbetekintésre is vonatkozik, azaz hasonlóképpen történhet meg, mint az ajánlattevő, részvételre jelentkező esetében.

Az (1) bekezdés a) pontjában az „egyéb foglalkoztatási jogviszony” kifejezés alkalmazása a „foglalkoztatásra irányuló egyéb jogviszony” helyett összhangban van az értelmező rendelkezések változásával (4. § 2/D. pont).

A (2) bekezdés változása során a jogalkotó az erőforrást nyújtó szervezetet is beemelte a távolmaradási nyilatkozatot benyújtók közé, mely összhangban van az alvállalkozó és erőforrást nyújtó szervezet viszonyának rendezésével és gyakorlatilag egy szintre emelésével (kizáró oki igazolás stb.). Ennek megfelelően kiegészítésre került a (8) bekezdés, amelynek értelmében, ha az erőforrást nyújtó szervezet minősül összeférhetetlennek, úgy az érintett ajánlattevő kizárásra kerül. A törvényszöveg jellege nem változott, de az ajánlattevő, alvállalkozó vagy erőforrást nyújtó szervezet összeférhetetlensége nemcsak azt eredményezi, hogy az adott erőforrást nyújtó szervezet nem kerül kizárásra, hanem a teljes ajánlat érvénytelenségét is jelenti, tekintettel arra, hogy az eljárás során más alvállalkozó, erőforrást nyújtó szervezet bevonására nincs lehetőség.

A (7) bekezdés változása azt a félreértést hivatott kiküszöbölni, hogy egyik fél sem vonhatja be az összeférhetetlen gazdálkodó szervezetet. A pontosítás tehát a gyakorlatnak megfelelően azt jelenti, elegendő, hogy ajánlatkérő ne vonhassa be az összeférhetetlen gazdálkodó szervezetet, így egyben az összeférhetetlenség maga is megszűnik. Ezért nincs értelme, mint ahogyan ez idáig sem volt, ajánlattevőt nyilatkoztatni az általa bevont szervezetek, ajánlattevők összeférhetetlenségéről. Az összeférhetetlenség továbbra is ajánlatkérő oldalán nem szabad, hogy fennálljon, ezért erről ajánlatkérőnek kell nyilatkoztatnia az általa az eljárásba bevonni kívánt személyeket.

Régi: 11. §

(1) Hivatalos közbeszerzési tanácsadói tevékenységet az végezhet, akinek e tevékenység folytatását a Közbeszerzések Tanácsa – a hivatalos közbeszerzési tanácsadók névjegyzékébe való felvétel útján – engedélyezte. A hivatalos közbeszerzési tanácsadók tekintetében a Közbeszerzések Tanácsa látja el a szolgáltatási tevékenység megkezdésének és folytatásának általános szabályairól szóló törvény szerint a szolgáltatás felügyeletét ellátó hatóság feladatait.

(2) A Közbeszerzések Tanácsa azt veszi fel a hivatalos közbeszerzési tanácsadók névjegyzékébe,

a) aki – természetes személy esetén – rendelkezik felsőfokú végzettséggel és legalább hároméves szakmai gyakorlattal, továbbá legalább hároméves – külön jogszabály szerint – igazolt közbeszerzési gyakorlattal vagy állam által elismert közbeszerzési tárgyú szakképesítéssel és legalább kétéves – külön jogszabály szerint – igazolt közbeszerzési gyakorlattal vagy

b) amelynek – szervezet esetén – az e tevékenységében közreműködő tagja, munkavállalója, illetőleg tartós polgári jogi szerződés alapján a javára tevékenykedő más személy megfelel az a) pontban foglalt feltételeknek.

(3) A névjegyzékbe való felvételnek további feltétele, hogy a személy vagy a (2) bekezdés b) pontja szerinti szervezet rendelkezzen a külön jogszabályban meghatározott mértékű felelősségbiztosítással, kivéve ha már rendelkezik egyéb jogszabály által megkövetelt felelősségbiztosítással, feltéve, hogy annak mértéke eléri a külön jogszabályban meghatározott mértéket.

(4) Nem lehet hivatalos közbeszerzési tanácsadó, aki

a) a polgári jog szabályai szerint cselekvőképtelen vagy korlátozottan cselekvőképes;

b) a büntetett előélethez fűződő hátrányok alól nem mentesült;

c) közbeszerzési biztos;

d) a Közbeszerzések Tanácsának tagja.

(5) A hivatalos közbeszerzési tanácsadónak külön jogszabályban meghatározott időközönként és feltételek szerint továbbképzésen kell részt vennie.

(6) Amennyiben az ajánlatkérővel munkavégzésre irányuló jogviszonyban álló személy nyilatkozik, hogy kizárólag a vele munkavégzésre irányuló jogviszonyban álló ajánlatkérő részére végez hivatalos közbeszerzési tanácsadói tevékenységet, a hivatalos közbeszerzési tanácsadói névjegyzékbe történő felvételéhez elegendő, ha megfelel a (2) bekezdés a) pontja szerinti feltételeknek, valamint az ajánlatkérővel fennálló jogviszonyát igazolja.

(7) Az ügyvédi vagy jogtanácsosi tevékenység ellátására jogosult is folytathat hivatalos közbeszerzési tanácsadói tevékenységet, ha megfelel az e §-ban foglalt feltételeknek.

(8) Hivatalos közbeszerzési tanácsadó akkor láthat el az ügyvédekről szóló 1998. évi XI. törvény 5. § (1)–(2) bekezdésében meghatározott tevékenységet, ha ilyen tevékenység ellátására egyébként jogosult.

(9) Hivatalos közbeszerzési tanácsadóként nem járhat el az, aki az adott eljárásban átláthatósági biztosként jár el.

Új: 11. §

(1) Hivatalos közbeszerzési tanácsadói tevékenységet az végezhet, akinek e tevékenység folytatását a Közbeszerzések Tanácsa – a hivatalos közbeszerzési tanácsadók névjegyzékébe való felvétel útján – engedélyezte. A hivatalos közbeszerzési tanácsadók tekintetében a Közbeszerzések Tanácsa látja el a szolgáltatási tevékenység megkezdésének és folytatásának általános szabályairól szóló törvény szerint a szolgáltatás felügyeletét ellátó hatóság feladatait.

(2) A Közbeszerzések Tanácsa azt veszi fel a hivatalos közbeszerzési tanácsadók névjegyzékébe,

a) aki – természetes személy esetén – rendelkezik felsőfokú végzettséggel és legalább hároméves szakmai gyakorlattal, továbbá legalább hároméves – külön jogszabály szerint – igazolt közbeszerzési gyakorlattal vagy állam által elismert közbeszerzési tárgyú szakképesítéssel és legalább kétéves – külön jogszabály szerint – igazolt közbeszerzési gyakorlattal vagy

b) amelynek – szervezet esetén – az e tevékenységében közreműködő tagja, munkavállalója, illetőleg tartós polgári jogi szerződés alapján a javára tevékenykedő más személy megfelel az a) pontban foglalt feltételeknek.

(3) A névjegyzékbe való felvételnek további feltétele, hogy a személy vagy a (2) bekezdés b) pontja szerinti szervezet rendelkezzen a külön jogszabályban meghatározott mértékű felelősségbiztosítással, kivéve ha már rendelkezik egyéb jogszabály által megkövetelt felelősségbiztosítással, feltéve, hogy annak mértéke eléri a külön jogszabályban meghatározott mértéket.

(4) Nem lehet hivatalos közbeszerzési tanácsadó, aki

a) a polgári jog szabályai szerint cselekvőképtelen vagy korlátozottan cselekvőképes;

b) a büntetett előélethez fűződő hátrányok alól nem mentesült;

c) közbeszerzési biztos;

d) a Közbeszerzések Tanácsának tagja.

(5)

(6) Amennyiben az ajánlatkérővel munkavégzésre irányuló jogviszonyban álló személy nyilatkozik, hogy kizárólag a vele munkavégzésre irányuló jogviszonyban álló ajánlatkérő részére végez hivatalos közbeszerzési tanácsadói tevékenységet, a hivatalos közbeszerzési tanácsadói névjegyzékbe történő felvételéhez elegendő, ha megfelel a (2) bekezdés a) pontja szerinti feltételeknek, valamint az ajánlatkérővel fennálló jogviszonyát igazolja.

(7) Az ügyvédi vagy jogtanácsosi tevékenység ellátására jogosult is folytathat hivatalos közbeszerzési tanácsadói tevékenységet, ha megfelel az e §-ban foglalt feltételeknek.

(8)–(9)

A korábbiakban hivatalos közbeszerzési tanácsadó kötelező bevonásának eltörléséről szóló 9. §-t követően a 11. §-ban szereplő (8) bekezdés a 9. §-ba került, a (9) bekezdésben az átláthatósági biztosi intézmény megszűnésével a szabály fenntartása nem indokolt, továbbá az (5) bekezdésben a hivatalos közbeszerzési tanácsadói rendszer kötelező jellegének megváltozása mellett megszűnt a kötelező továbbképzés előírása is, mely egyebek mellett nem működött a szabály hatálybalépése óta.

Régi: 11/A. §

(1) A verseny tisztaságának és nyilvánosságának elősegítése érdekében az ajánlatkérő és az átláthatósági biztos átláthatósági megállapodást köthet, amelyben az adott közbeszerzési eljárás valamennyi ajánlattevője is részt vesz.

(2) Az átláthatósági megállapodás alapján – az átláthatósági biztos által nyújtott monitoring szolgáltatás révén – a felek előmozdítják a teljes közbeszerzési eljárásra (ideértve annak előkészítését is), valamint az annak alapján megkötött szerződésre vonatkozó jogszabályok és a nyilvánosság követelményének érvényesülését.

(3) Az ajánlatkérő az átláthatósági megállapodást a (részvételi) dokumentációban, ennek hiányában az ajánlattételi (részvételi) felhívásban köteles közzétenni, ebben az esetben az ajánlattevő (részvételre jelentkező) ajánlatában (részvételi jelentkezésében) nyilatkozattal köteles azt elfogadni.

(4) Az átláthatósági biztos a jogszabályok betartása és a nyilvánosság követelményének érvényesülése érdekében a közbeszerzési eljárás (ideértve annak előkészítését is) valamennyi iratába betekinthet, valamennyi eljárási cselekménynél jelen lehet, a közbeszerzési eljárásban részt vevőktől a közbeszerzési eljárással kapcsolatos tájékoztatást kérhet. Ha az átláthatósági biztos tevékenysége során jogszabálysértést tapasztal, erre haladéktalanul, írásban is felhívja a felek figyelmét.

(5) Az átláthatósági biztos büntetlen előéletű személy lehet, e feltételt az érintett a megbízását megelőzően, a jogviszony alatt pedig a Közbeszerzések Tanácsa felhívására hatósági bizonyítvánnyal igazolja. Az átláthatósági biztosi tevékenységet végző személyek nyilvántartását a Közbeszerzések Tanácsa vezeti. A Közbeszerzések Tanácsa a honlapján közzéteszi az átláthatósági biztosi tevékenységet végző személyek családi nevét és utónevét vagy utóneveit, elérhetőségi címét (postacím, telefon-, telefaxszám, e-mail) és nyilvántartási számát.

(6) Nem járhat el az adott közbeszerzési eljárásban átláthatósági biztosként, aki

a) az ajánlatkérővel, illetőleg az ajánlattevővel (e § alkalmazása során ideértve a részvételre jelentkezőt is), valamint az ajánlattevő által a közbeszerzés értékének tíz százalékát meghaladó mértékben igénybe venni kívánt alvállalkozójával, illetve erőforrást biztosító szervezetével munkaviszonyban, munkavégzésre irányuló egyéb jogviszonyban áll, vagy a megállapodás megkötését megelőző öt évben ilyen viszonyban állt,

b) aki az átláthatósági megállapodás megkötésekor az ajánlatkérő vezetője, vezető állású munkavállalója, az ajánlatkérő felett irányító vagy ellenőrzési jogokat gyakorló személy, illetőleg az ajánlattevő tagja, vezető tisztségviselője, könyvvizsgálója, felügyelő-bizottságának tagja, vagy az azt megelőző öt évben az ajánlatkérő vezetője, vezető állású munkavállalója, az ajánlatkérő felett irányító vagy ellenőrzési jogokat gyakorló személy, illetőleg az ajánlattevő tagja, vezető tisztségviselője, könyvvizsgálója, felügyelő-bizottságának tagja volt,

c) aki az ajánlatkérő vagy az ajánlattevő szervezetében tulajdonosi részesedéssel rendelkezik vagy tulajdonosi részesedéssel rendelkezett az elmúlt öt évben,

d) az a)–c) pont szerinti személyek hozzátartozója.

(7) Ha az átláthatósági biztos közreműködése összeférhetetlenség vagy egyéb kizáró körülmény miatt az eljárás során válik kizárttá, az eljárás további részében nem vehet részt, az ajánlatkérő pedig másik átláthatósági biztossal köteles megállapodni. Az átláthatósági biztos átláthatósági megállapodásban rögzített díját az ajánlatkérő viseli.

(8) Átláthatósági megállapodás megkötését jogszabály kötelezővé teheti.

(9) Az átláthatósági megállapodás tartalmi elemeit és részletes szabályait az e törvény végrehajtására kiadott jogszabály tartalmazza.

Új:

A Kbt.-módosítást követően a teljes átláthatósági biztosra vonatkozó szabályanyag hatályon kívül helyezésre került.

A módosítás értelmében alkalmazása sem kötelező a továbbiakban. Hasonlóan az átláthatósági biztosi megoldás törvényből való kivételéhez, hatályát vesztette a közbeszerzési eljárásokban alkalmazható átláthatósági megállapodásról és az átláthatósági biztosok nyilvántartásának vezetéséről szóló 113/2010. (IV. 13.) Korm. rendelet is.

Régi: 13. §

(1) A minősített ajánlattevő a Közbeszerzések Tanácsának jegyzék szerinti igazolását jogosult benyújtani a közbeszerzési eljárásban. Az igazolásnak tartalmaznia kell a minősítési szempontok szerinti megfelelésre történő hivatkozást és a jegyzék szerinti besorolást.

(2) A közbeszerzési eljárásban az ajánlatkérő köteles elfogadni a jegyzék szerinti igazolást.

(3) A minősített ajánlattevőnek külön kell a 63. § szerint igazolnia, illetőleg írásban nyilatkoznia, hogy nem tartozik a 60. § (1) bekezdése e) pontjának, valamint – ha az ajánlatkérő azt előírta – a 61. § (2) bekezdésének hatálya alá.

(4) A minősített ajánlattevőnek szintén külön kell igazolnia a szerződés teljesítésére való alkalmasságát, ha az ajánlatkérő a közbeszerzési eljárásban, illetőleg az előminősítési rendszerében (215–219. §) – a 12. § (2) bekezdése alapján meghatározott minősítési szempontokhoz képest – szigorúbban állapítja meg a 65–69. § alapján az ajánlattevő pénzügyi és gazdasági, valamint műszaki, illetőleg szakmai alkalmasságának feltételeit és igazolását. Az ajánlatkérőnek erre a körülményre kifejezetten utalnia kell a hirdetményben (felhívásban).

Új: 13. §

(1) A Közbeszerzések Tanácsa igazolást állít ki a jegyzékben való szereplésről. Az igazolásnak tartalmaznia kell a minősítési szempontok szerinti megfelelésre történő hivatkozást és a jegyzék szerinti besorolást.

(2) A Tanács által vezetett jegyzék a Tanács honlapján elektronikusan is elérhető, ez a formája is közhiteles. A közbeszerzési eljárásban az ajánlatkérő – a (3) bekezdés szerinti kivétellel – a kizáró okok fenn nem állásának igazolására, továbbá – a (4) bekezdés figyelembevételével – az alkalmassági minimum követelmény(ek)nek való megfelelés igazolására köteles elfogadni a jegyzékben szereplés tényét.

(3) A minősített ajánlattevőnek külön kell a 63. § szerint igazolnia, illetőleg írásban nyilatkoznia, hogy nem tartozik a 60. § (1) bekezdése e) pontjának, valamint – ha az ajánlatkérő azt előírta – a 61. § (2) bekezdésének hatálya alá.

(4) A minősített ajánlattevőnek szintén külön kell igazolnia a szerződés teljesítésére való alkalmasságát, ha az ajánlatkérő a közbeszerzési eljárásban, illetőleg az előminősítési rendszerében (215–219. §) – a 12. § (2) bekezdése alapján meghatározott minősítési szempontokhoz képest – szigorúbban állapítja meg a 65–69. § alapján az ajánlattevő pénzügyi és gazdasági, valamint műszaki, illetőleg szakmai alkalmasságának feltételeit és igazolását. Az ajánlatkérőnek erre a körülményre kifejezetten utalnia kell a hirdetményben (felhívásban).

A minősített ajánlattevők hivatalos jegyzéke csak részben újult meg. A korábban a Kbt.-ben fellelhető ellentmondást, mely szerint a jegyzék ugyan közhiteles volt, de a jegyzéken szereplés tényét igazolnia kellett ajánlattevőnek, feloldja az új szabály. Ennek értelmében a jegyzéken szereplés ténye elegendő annak a kevés információnak az igazolására, melyre a minősített ajánlattevői rendszer alkalmas, kivéve a (3) bekezdésben változatlanul megmaradt igazolásokat. A Közbeszerzések Tanácsának természetesen továbbra is ki kell tudnia állítani az igazolásokat, esetlegesen külföldön való felhasználásra.

Régi: 17/C. §

(1) Az ajánlatkérő köteles az alábbi adatokat, információkat, hirdetményeket – közbeszerzési eljárásonként csoportosítva –, ha rendelkezik honlappal, saját honlapján, ha honlappal nem rendelkezik a Közbeszerzések Tanácsa honlapján öt munkanapon belül közzétenni, továbbá a 22. § (1) bekezdés d) pontja szerinti ajánlatkérő a kötelező közzétételt követően a helyben szokásos módon is közzéteheti:

a) a közbeszerzési eljárást megindító hirdetményt [48. § (1) bekezdés, 101. § (1) bekezdés, 138. § (2) bekezdés, 144. § (3) bekezdés, 157. § (1) bekezdés, 182. § (1) bekezdés, 189. §, 208. § (2) bekezdés, 214. § (2) bekezdés, 249. § (1) bekezdés];

b) az eljárás eredményéről vagy eredménytelenségéről szóló tájékoztatót tartalmazó hirdetményt [98. § (1) és (3) bekezdés, 136/C. § (6) bekezdés, 138. § (3) bekezdés, 144. § (4) bekezdés, 159. § (1) bekezdés, 200. § (1) bekezdés, 202. §, 231. § (1) bekezdés, 237. § (1) bekezdés, 250. § (3) bekezdés h) pont, 250. § (4) bekezdés, 261. § (2) bekezdés i) pont];

c) a szerződés megkötéséről szóló tájékoztatót tartalmazó hirdetményt [2l/A. § (2) bekezdés, 16l/A. § (2) bekezdés];

d) a közbeszerzési [99. § (1) bekezdés, 99/A. § (2) és (3) bekezdés], a 99/A. § (4) bekezdése szerinti, továbbá a 2/A. § alkalmazásával megkötött szerződéseket;

e) a szerződés módosításáról, teljesítéséről szóló tájékoztatót tartalmazó hirdetményt [307. § (1) bekezdés];

f) amennyiben az ajánlatkérő ilyet készített, az előzetes összesített tájékoztatót, illetve időszakos előzetes összesített tájékoztatót tartalmazó hirdetményt [43. § (1) bekezdés, 182. § (1) és (4) bekezdés];

g) egyéb hirdetményeket [76. § (1) és (2) bekezdés, 107. § (3) bekezdés, 108. § (1) és (2) bekezdés, 136/E. § (2) bekezdés, 218. §, 234. § (3) bekezdés];

h) az ellenszolgáltatás teljesítésével kapcsolatos adatokat [305. § (5) és (6) bekezdés];

i) a közbeszerzési eljárás kapcsán indult jogorvoslati eljárás vonatkozásában

ia) a kérelem e törvényben meghatározott adatait [396. § (1) bekezdés f) pont],

ib) a Közbeszerzési Döntőbizottság érdemi határozatát, a közbeszerzési ügy befejezését eredményező határozatát és a szerződés megkötését engedélyező végzését [332. § (4) bekezdés],

ic) adott esetben a bíróság határozatát (határozatait);

j) az éves statisztikai összegzést [16. § (1) bekezdés];

k) a (2) bekezdés szerinti tájékoztatást.

(2) Az ajánlatkérő a közbeszerzési eljárás eredményeként megkötött szerződés teljesítését követően vagy teljesítésének elmaradása esetén – a szerződés teljesítéséről szóló tájékoztatóban foglaltak mellett – haladéktalanul tájékoztatást ad a teljesítés megtörténtéről, a teljesítéssel kapcsolatban esetlegesen felmerült problémákról, adott esetben a teljesítés elmaradásának okáról.

(3) A hirdetmények honlapon történő közzétételére az Európai Közösségek Hivatalos Kiadványai Hivatala, a törvény harmadik része szerinti eljárás esetén a Közbeszerzések Tanácsa részére történő feladást követően kerülhet sor. A honlapon közzétett hirdetmény nem tartalmazhat más adatot, mint amely az Európai Unió Hivatalos Lapjában (TED-adatbank), illetőleg a Közbeszerzési Értesítőben megjelent, és fel kell tüntetni a hirdetmény feladásának napját is.

(4) Az ajánlatkérő közzétételi kötelezettségének megfelelhet úgy is, hogy honlapjáról elérhetővé teszi a Közbeszerzések Tanácsa honlapján az adott közbeszerzési eljárásra vonatkozóan megjelenő adatokat, információkat.

(5) Az (1) bekezdés szerinti adatoknak, információknak, hirdetményeknek a honlapon – ha e törvény másként nem rendelkezik – a 7. § (2) bekezdésében meghatározott időpontig kell elérhetőnek lenniük.

Új: 17/C. §

(1) Az ajánlatkérő köteles az alábbi adatokat, információkat, ha rendelkezik honlappal, saját honlapján, ha honlappal nem rendelkezik a Közbeszerzések Tanácsa honlapján öt munkanapon belül közzétenni, továbbá a 22. § (1) bekezdés d) pontja szerinti ajánlatkérő a kötelező közzétételt követően a helyben szokásos módon is közzéteheti:

a) a 2/A. § alkalmazásával megkötött szerződéseket;

b) az előzetes vitarendezéssel kapcsolatos 96/A. § (2) bekezdése szerinti adatokat;

c) a közbeszerzési eljárás kapcsán indult jogorvoslati eljárás vonatkozásában

ca) a kérelem e törvényben meghatározott adatait [396. § (1) bekezdés f) pont],

cb) a Közbeszerzési Döntőbizottság szerződés megkötését engedélyező végzését [332. § (4) bekezdés];

d) az éves statisztikai összegzést [16. § (1) bekezdés].

(2) Az (1) bekezdés szerinti adatoknak, információknak a honlapon – ha e törvény másként nem rendelkezik – a 7. § (2) bekezdésében meghatározott időpontig kell elérhetőnek lenniük.

A nyilvánosságra vonatkozó korábbi, meglehetősen túlzó szabályok megváltoztatásával a jogalkotó a Közbeszerzések Tanácsára kívánja telepíteni azt a kötelezettséget, hogy az eljárások nyilvánosságát és a hirdetmények, tájékoztatók kereshetőségét, elérhetőségét biztosítsa. Ennek megfelelően, szűkült azon információk köre, melyet ajánlatkérőnek magának kell holnapján vagy szolgáltatója honlapján feltöltenie. Amennyiben nem rendelkezik honlappal, úgy a Közbeszerzések Tanácsa honlapján köteles közzétenni öt munkanapon belül a jogorvoslattal, előzetes vitarendezéssel kapcsolatos információkat, a 2/A. § alkalmazásával kötött szerződéseket, valamint az éves statisztikai összegezést öt éven keresztül. A törvény más szabályaiból következően, nyilvános a közbeszerzési eljárás eredményeként megkötött szerződés üzleti titkot nem érintő része, továbbá a közbeszerzési terv is. Az egyébiránt közzétételi kötelezettséggel nem terhelt előzetes vitarendezésre vonatkozó nyilvánossá tétel az egyetlen olyan elem, mely teljesen új és további adminisztrációt jelent, a többi egyszerűsítési lehetőség a már amúgy is nyilvános és közzétett adatokat érintette.

Régi: 20. §

(1) Az eljárási cselekmények – az e törvényben, illetőleg külön jogszabályban meghatározott feltételek mellett – elektronikusan is gyakorolhatók.

(2) Ahol e törvény a közbeszerzési eljárás során jegyzőkönyv készítését írja elő, ez a követelmény a közjegyző jelenlétében lefolytatott cselekmények esetében közokiratba foglalással is teljesíthető.

(3) Ahol e törvény vagy e törvény alapján az ajánlatkérő a közbeszerzési eljárás során igazolás benyújtását írja elő, az igazolás egyszerű másolatban is benyújtható. A közösségi, valamint a nemzeti értékhatárokat elérő vagy meghaladó értékű közbeszerzések esetében (második és harmadik rész) az ajánlatkérő azonban előírhatja az igazolás hiteles másolatban történő benyújtását is.

(4) Amennyiben az Európai Unión kívül letelepedett ajánlattevő letelepedési helye szerinti országban az e törvény által megkövetelt igazolás nem létezik, az ajánlatkérő jogosult elfogadni az adott igazolással egyenértékű igazolást, illetve dokumentumot is.

(5) A közbeszerzési és a tervpályázati hirdetményekben, az éves statisztikai összegezésekben – az e törvényben, valamint a közbeszerzési és a tervpályázati hirdetmények, a bírálati összegezések és az éves statisztikai összegezések mintáiról szóló külön jogszabályokban foglaltakra is tekintettel – a közbeszerzések (szerződések) tárgyának nómenklatúra szerinti meghatározása során a Közös Közbeszerzési Szójegyzéket (a továbbiakban: CPV) alkalmazva kell eljárni.

(6) A CPV-t, valamint az egyéb nómenklatúrák és a CPV közötti megfelelést európai közösségi rendelet szabályozza.

Új: 20. §

(1) Az eljárási cselekmények – az e törvényben, illetőleg külön jogszabályban meghatározott feltételek mellett – elektronikusan is gyakorolhatók.

(2) Ahol e törvény a közbeszerzési eljárás során jegyzőkönyv készítését írja elő, ez a követelmény a közjegyző jelenlétében lefolytatott cselekmények esetében közokiratba foglalással is teljesíthető.

(3) Ahol e törvény vagy e törvény alapján az ajánlatkérő a közbeszerzési eljárás során igazolás benyújtását írja elő, az igazolás egyszerű másolatban is benyújtható.

(4) Amennyiben az Európai Unión kívül letelepedett ajánlattevő letelepedési helye szerinti országban az e törvény által megkövetelt igazolás nem létezik, az ajánlatkérő jogosult elfogadni az adott igazolással egyenértékű igazolást, illetve dokumentumot is.

(5) A közbeszerzési és a tervpályázati hirdetményekben, az éves statisztikai összegezésekben – az e törvényben, valamint a közbeszerzési és a tervpályázati hirdetmények, a bírálati összegezések és az éves statisztikai összegezések mintáiról szóló külön jogszabályokban foglaltakra is tekintettel – a közbeszerzések (szerződések) tárgyának nómenklatúra szerinti meghatározása során a Közös Közbeszerzési Szójegyzéket (a továbbiakban: CPV) alkalmazva kell eljárni.

(6) A CPV-t, valamint az egyéb nómenklatúrák és a CPV közötti megfelelést európai közösségi rendelet szabályozza.

(7) Az ajánlatkérő nem kérheti azon tények, adatok igazolását, illetve az ajánlattevőnek, az alvállalkozójának, továbbá az erőforrást nyújtó szervezetnek nem kell igazolnia azokat a tényeket, adatokat, amelyek ellenőrzésére az ajánlatkérő a közbeszerzési eljárás nyelvén rendelkezésre álló, elektronikus, hatósági vagy közhiteles nyilvántartásból ingyenesen jogosult, ilyennek minősülnek a szolgáltatási tevékenység megkezdésének és folytatásának általános szabályairól szóló törvény szerinti nyilvántartások is.

(8) A (7) bekezdés szerinti nyilvántartásokban való szereplést az ajánlatkérő az ajánlattételi határidő lejárta és az eredményhirdetés, illetőleg – két szakaszból álló eljárásban – a részvételi határidő lejárta és a részvételi szakasz eredményhirdetése között egy alkalommal ellenőrzi, továbbá az ellenőrzés tényét és eredményét a nyilvántartás vonatkozó részét kinyomtatva vagy – az (1) bekezdés alkalmazása esetén – e törvény felhatalmazása alapján alkotott jogszabály szerinti elektronikus formában a 7. § (2) bekezdése szerinti határidőig megőrzi.

(9) A (7) bekezdés szerinti elektronikus, hatósági, illetőleg közhiteles nyilvántartások köréről és internetes elérhetőségéről a Közbeszerzések Tanácsa útmutatót ad ki.

A (3) bekezdés szerint az igazolás hiteles másolatban történő benyújtása a korábbi rezsimváltozások miatt feleslegessé vált, hiszen mindkét eljárásrendben lehetővé tette az igazolások hiteles másolatban történő benyújtását, melyre ma már nemzeti rezsimben nincs lehetőség.

A (7)–(9) bekezdés azt hivatott elősegíteni, hogy az ajánlatban történő tények, adatok igazolása során a továbbiakban nem kell igazolni azon tényeket, adatokat, melyek ellenőrzésére ajánlatkérő nem csak közhiteles, hanem a módosítást követően hatósági vagy közhiteles nyilvántartásból ingyenesen jogosult. Az ellenőrizendő adatok köre tehát kibővült, már nem csak a kizáró okokra vonatkozik. Példaként a szabály a szolgáltatási tevékenység megkezdésének és folytatásának általános szabályairól szóló törvény szerinti nyilvántartásokat hozza fel, vagy már szó lehet kamarai nyilvántartásokról, felelős műszaki vezetők névjegyzékéről is. Feltétel maradt, hogy ezeknek az eljárás nyelvén kell rendelkezésre állniuk.

Példaként a későbbiek során ilyen adatbázisnak minősül a köztartozásmentes adatbázis (www.apeh.hu), az Országos Munkavédelmi és Munkaügyi Főfelügyelőség közbeszerzési adatbázisa (www.ommf.gov.hu), továbbá a minősített ajánlattevők adatbázisa (www.kozbeszerzes.hu). A nyilvántartások köréről és elérhetőségétől a Közbeszerzések Tanácsa útmutatót bocsát ki a (9) bekezdés szerint.

Megváltozott az a szabály, melynek értelmében a nyilvántartásokban szereplést, azaz a kizáró oki igazolást ajánlatkérőnek az eredményhirdetést követő 8. napon kell ellenőriznie. A módosítás értelmében az ajánlattételt követően az eredményhirdetésig köteles ajánlatkérő ellenőrizni és hiányt pótoltatni, amennyiben például a köztartozásmentes adatbázisban ajánlattevő nem szerepel. A Kbt. 121. § (8) bekezdésében megállapított új szabály szerint, kétszakaszos eljárás esetében mindkét eljárási szakaszban az ellenőrzést el kell végezni.

Az ellenőrzés dokumentálásával, az írásbeliséggel kapcsolatos szabálytól eltérő módon a (8) bekezdés szerint elegendő a nyilvántartás vonatkozó részét kinyomtatni. Amennyiben az eljárási cselekmények elektronikus úton történő lebonyolítását ajánlatkérő az (1) bekezdés szerint lehetővé tette, úgy az Elektronikus Rendelet szerint kell eljárni. Az igazolások közül azonban van, ami nem kérhető elektronikus aláírással, illetve van, amelyet a múltban is lehet keresni (pl. köztartozásmentes adatbázis). A (8) bekezdés azonban csak arra utal, hogy amennyiben az ajánlatot elektronikusan nyújtották be és az eljárás ezen része elektronikusan is lefolyhat, úgy az adatokat elektronikusan kell megőrizni. Mivel a kinyomtatással csak a dokumentálási kötelezettségének tesz eleget ajánlatkérő, amely nem tekinthető hiteles adatnak, hiszen elektronikusan nem áll rendelkezésre az adat, amit kinyomtatott, úgy dokumentálási kötelezettségének úgy is eleget tehet, ha elektronikus aláírás nélkül elmenti azt. Azonban ez nem felel meg az írásbeliség követelményének (Kbt. 4. § 11/A. pont) továbbra sem, és nem tekinthető hiteles adatnak. A lényeg, hogy amennyiben van rá lehetősége ajánlatkérőnek, legalább fokozott biztonságú elektronikus aláírással kérje és mentse el adatát, hogy egy esetleges jogorvoslati eljárás során hivatkozhasson rá. Az elektronikusan aláírt dokumentum bizonyítja, hogy nem változott a dokumentum tartalma, melyet a kiállító szerv írhat alá. Amennyiben közhiteles adathoz kíván ajánlatkérő hozzájutni, vagy a nyilvántartást vezetőtől nem kérhető elektronikusan aláírt adat, úgy közjegyzőjével tényadatot hitelesíthet, ami azt jelenti, hogy az elektronikusan rendelkezésre álló adatot a közjegyző kinyomtathatja és lepecsételheti, vagy elmentheti és minősített elektronikus aláírással aláírhatja. Elektronikusan rendelkezésre álló adat tehát önmagától nem lesz hiteles, sem úgy, hogy ajánlatkérő kinyomtatja, sem úgy, hogy maga aláírja. Dokumentálási kötelezettségének tehát eleget tehet ajánlatkérő, amikor az érintett nyilvántartásokból kinyeri az adatot, de az írásbeliség követelményének nem felel meg, azaz jogorvoslati eljárás során nem tud hivatkozni biztonsággal az általa kinyomtatott papírra, vagy aláírás nélkül általa elmentett adatra.

A törvény minimális előírását, amennyiben lehetőség van rá, érdemes biztonságosabb megoldással helyettesíteni. Például, ha egy hatósági nyilvántartásról egyértelmű, hogy ajánlattevő engedélye lejárt, és ajánlattevő ezt vitatja, amennyiben elektronikus aláírással nem kérhető az adat, úgy érdemes ajánlatkérőnek közjegyző által hitelesített módon tényadatot igazoltatnia annak érdekében, hogy igazolni tudja vita esetén, mit látott az interneten egy adott időpillanatban, amikor ellenőrizte a nyilvántartást. Hasonlóképpen, ajánlattevő így kellene, hogy eljárjon, amennyiben a nyilvántartás tartalma tekintetében vita merül fel.

Régi: 20/A. §

(1) Amennyiben az ajánlatkérő az általa lefolytatott eljárás során, a tisztességtelen piaci magatartás és a versenykorlátozás tilalmáról szóló 1996. évi LVII. törvény (a továbbiakban: Tpvt.) 11. §-a, vagy az Európai Közösséget létrehozó szerződés 81. cikke szerinti rendelkezések nyilvánvaló megsértését észleli vagy azt alapos okkal feltételezi, köteles azt – a Tpvt. bejelentésre vagy panaszra vonatkozó szabályai szerint – jelezni a Gazdasági Versenyhivatalnak.

Új: 20/A. §

(1) Amennyiben az ajánlatkérő az általa lefolytatott eljárás során, a tisztességtelen piaci magatartás és a versenykorlátozás tilalmáról szóló 1996. évi LVII. törvény (a továbbiakban: Tpvt.) 11. §-a, vagy az Európai Közösséget létrehozó szerződés 81. cikke szerinti rendelkezések nyilvánvaló megsértését észleli vagy azt alapos okkal feltételezi, köteles azt – a Tpvt. bejelentésre vagy panaszra vonatkozó szabályai szerint – jelezni a Gazdasági Versenyhivatalnak.

(2) Az (1) bekezdés alkalmazásában a Tpvt. 11. §-a megsértését az ajánlatkérő alapos okkal különösen akkor feltételezheti, ha

a) a közbeszerzési eljárásban benyújtott legalább két ajánlat tartalma az ajánlati felhívás és dokumentáció követelményeit meghaladó mértékben azonos vagy hasonló; vagy

b) a közbeszerzési eljárásban legalább két ajánlattevő egymásban tulajdoni részesedéssel rendelkezik, vagy legalább két ajánlattevőben azonos személy vagy szervezet rendelkezik tulajdoni részesedéssel; vagy

c) az ajánlatkérő által egy költségvetési éven belül megindított több közbeszerzési eljárásban azonos ajánlattevők nyújtanak be ajánlatot, azonban az eljárások nyertese minden esetben különbözik a korábbi ilyen eljárások nyertesétől.

A Gazdasági Versenyhivatalhoz (GVH) történő kötelező bejelentés igen szigorú új szabályokat tartalmaz. Ezek értelmében ajánlatkérőnek folyamatosan figyelnie kell ajánlattevőit, és amennyiben hasonló, vagy azonos tartalmú ajánlatok érkeznek, vagy két ajánlattevő tulajdonosi háttere összefonódik, valamint egy költségvetési évben érzékelhető módon az ajánlattevők leosztották maguk között ajánlatkérő szerződéseit, azt jelenteni köteles a GVH-nak. Várhatóan fenti szabály nem tud teljes mértékben érvényesülni, hiszen viszonylag gyakori, hogy egy adott ajánlatkérőnek egyes, évente többször meghirdetett beszerzési tárgyak vonatkozásában ugyanazon ajánlattevők tesznek ajánlatot.

„Lapozz bele!” módban ezek az oldalak nem érhetőek el.

Kérjük, vásárolja meg a teljes elektronikus könyvet weboldalunkon.

This page is not available in preview mode.

Should you wish to access the complete text, please purchase the full version of this e-book at our webpage.