ADAMO MAGAZIN II.

Válogatás Lukács Attila írásaiból

Kiadó: ADAMO BOOKS KFT.

http://adamobooks.com

Felelős kiadó: ADAMO BOOKS KFT. Ügyvezetője

Főszerkesztő: Pavuk Péter

Borítókészítő: Janka Tamara

Copyright © ADAMO BOOKS KFT.

Budapest, 2015

EGY MERÉNYLET ANATÓMIÁJA
AVAGY
JULIUS CEASAR MEGGYILKOLÁSÁNAK HÁTTERE

(2014. július 13.)

Kr.e. 44 március idusán a Theatrum Pompeium épületében szenátorok körbe vették, majd pillanatokon belül megölték Julius Ceasart, minden idők egyik legismertebb uralkodóját. A történelemkönyvek politikai gyilkosságnak tüntetik fel az eseményt. Ám ha közelebbről szemügyre vesszük a kor társadalmi és gazdasági viszonyait arra a következtetésre jutunk, hogy a háttérben valahol a pénz állt. És gyaníthatóan nem kevés…

Előzmények

Azon a bizonyos napon , amikor Ceasar megérkezett a szenátus ülésére, Tilius Cimber petíciót nyújtott át neki, amelyben száműzött testvére visszahívását sürgette. Az összeeskövők köréjük gyűltek, hogy jelezzék támogatásukat. Ceasar kezével nemet intett, ám Cimber vállon ragadta és megrántotta tunikáját. Az uralkodó rémülten kiáltott fel (Ista quidem vis est! – magyarul kb: ez erőszak!), de a következő pillanatokban bezárult körülötte az összeesküvők gyűrűje. Servilius Casca tőrt rántott elő és lesújtott vele Ceasar nyakára. A diktátor megpördült és írószerszámmal megdöfte, majd megragadta támadója karját. Plütarkhosz szerint dühödten kérdőre vonta Cascát, aki kétségbeeesetten felkiáltott: „Segíts testvér!” Ám nemcsak a vélhetően megszólított Brutus, hanem az egész csoport Ceasarra rontott. A diktátor menekülni próbált, de a kiömlő vértől alig látott és felbukott. A támadók még akkor is szurkálták Ceasart, amikor már tehetlenül feküdt az oszlopcsarnok lépcsőjén. Kortárs feljegyzések szerint 60 vagy akár több szenátor is részt vett a merényletben, bár az érdekes, hogy „csak” 23 sebet találtak a diktátor testén. Suetonius római történetíró egy orvos szakvéleményére hivatkozva állítja, hogy a második, mellkast érő döfés volt halálos.

Ceasar halálakor diktátor volt, aki igyekezett mindenáron kézben tartani a hatalmat. Ez nyilván bőszítette a szenátus tagjait, mégsem túl hihető, hogy csupán politikai indítékból képesek lettek volna merényletet elkövetni. Más indítékok is kellettek egy véres leszámoláshoz. De vajon mifélék?

HIHETETLEN-FIGYELŐ

Gondolatok a Hihetetlen magazin írásaival kapcsolatban

A magazinról

1990-ben Szűcs Róbert, a Hihetetlen magazin mai főszerkesztője úgy döntött, hogy él a szabadabb kiadói lehetőségekkel és megpróbálja életre váltani régi álmát. Erőfeszítéseinek köszönhetően négy hónapos előkészítés után 1990 májusában napvilágot látott a Vénusz sci-fi magazin első száma. A magazinban sci-fi novellák mellett UFO-rovat indult, de helyet kaptak para-és megmagyarázhatatlan jelenségekkel foglalkozó írások is. A Vénuszban jelentek meg először például annak a Hargitai Károlynak az UFO-témájú írásai, aki később az Ufómagazin egyik állandó szerzője lett. Szűcs Róbert ekkor kezdett megmagyarázhatatlan jelenségeket tárgyaló könyvek kiadásával is foglalkozni. Saját közlése szerint az elsőként kiadott Bermuda-háromszög című könyv (Charles Berlitz munkája) két hónap alatt 40 ezer példányban kelt el. Jött a folytatás is Nyomtalanul címmel, majd a Philadelphiai kísérlet került piacra. Sikerkönyv lett az Emberek az űrben és a Föllebben a fátyol is. Az Időgép-könyvek sorozata Szűcs Róbert szerint 1992 és 1994 között élte fénykorát. És jöttek a további kötetek (Világvége 1999, Elfeledett világok titkai, Roswell , stb.) 1992-ben indult A világ legnagyobb… sorozat, ami 2007-ben zárult a 74-dik résszel. Szűcs Róbert szerint a 90-es években elinduló kereskedelmi tévék miatt visszaesett az UFO-k iránti érdeklődés és ez több ilyen témával foglalkozó lap végét jelentette.

2001 végén jelent meg a Hihetetlen magazin első száma. Megmagyarázatlan jelenségekről, hihetetlen történésekről és például parajelenségekről olvashattak benne az érdeklődők. Szűcs szerint a témákat bulváros körítéssel tálalták, ami nem találkozott az olvasók tetszésével. Ha valaki belelapoz a 2002. januárjában megjelent számba, igazat kell, hogy adjon a főszerkesztőnek: érdekes, de nem mélyen szántó cikkek találhatók benne a spontán égésről, a druidák mágiájáról, rosszhírű házakról és például a levitációról.

De mit tudunk a szerzőkről? Az említett 32 oldalas lapszám információi szerint a szerkesztői munkát Szűcs mellett Kriston Endre látta el, míg külső munkatársakként a következő nevek szerepelnek: Bolyki Tamás, Bokor Barna, Farkas Nándor, Horváth Zoltán, Körösztös György, Mikó Bálint, Nemere István, Németh Ágnes, Prusinszki István, Urbán Levente, ifj. Szűcs Róbert. Érdekességként megemlítjük, hogy a szerkesztőség ekkor a Böszörményi út 16/b címen volt megtalálható. Horváth Zoltán neve jólismert az Enigmák című népszerű műsorsorozatból, Nemere Istvánt pedig aligha kell bárkinek is bemutatni. Az ismert író később lényegében szakított a Hihetetlen magazinnal, mert az egyre jobban belemerült az összeesküvés-elméletek világába, amiről Nemerének nem volt jó véleménye.

MAGYAR E-KÖNYVPIAC II.RÉSZ

Elemzések, összehasonlítások

Évek teltek el és a magyar könyvpiac csak nagyon lassan fejlődött. Talán ennek tudható be az is, hogy időről időre a médiában félrevezető, komolytalan információk is megjelentek a piac méretével kapcsolatban. Nemrég az egyik jelentősebb könyves cég képviselője azt nyilatkozta, hogy egy e-könyvből jó esetben néhány tucat példány megy el. Az igazság azonban az, hogy a magyar piacon a komolyabb e-könyv siker valahol 100 fizetett letöltéssel kezdődik és több száz letöltésnél áll meg. Már 2012-ben több olyan cím is volt, ami elérte a 100 letöltést. A néhány tucat fizetett letöltést produkáló címekből már olyan sok van, hogy valójában csak számítógéppel lehet azokat számon tartani. A Bookline Top 50 lista valamennyi szereplője produkált legalább 1 letöltést ahhoz, hogy a listára kerülhessen – már évekkel ezelőtt. Az Adamobooks.com weboldalán olvasható toplista sem kamu eladásokra épül. E sorok írója már 2 évvel ezelőtt úgy szerkesztette az említett weboldalon publikált Top 50, majd később Top 75 listát, hogy figyelmesen átnézte hozzá az eladási adatokat. Volt nem egy olyan cím, ami nem kerülhetett fel a listára, mert csak 1-2 letöltést produkált. Szóval ha lassan is, de megindult felfelé a hazai e-könyv piac. Persze az igazsághoz tartozik, hogy összehasonlítva például az Egyesült Királysággal, a számok óriási különbséget mutatnak. A szigetországban a hivatalos e-könyv listát 2013 óta publikálják - mégpedig havi összesítés formájában. 2015 januárjának legsikeresebb e-könyve a Sleepyhead volt, Mark Billingham műve. A bűnügyi regény elektronikus változatából 76 ezer példányt adtak el az említett hónapban. Magyarországon a legsikeresebb e-könyvből becslések szerint ideális esetben jó, ha 1000 példányt értékesítettek eddig. A hazai kiadók közül eladási adatokat csak a Publio tesz közzé.

A MAGYAR KÖNYVPIAC VÁLSÁGA

A rabbinak készülő Kepets András 1998-ban először életében kis példányszámú imakönyvet dobott piacra. Nem volt ez kockázatmentes vállalkozás, de az ötlet sikeres lett. A könyvecske ugyan nem azonnal, de hónapok leforgása alatt pénzt kezdett termelni. A bevételből Kepets újabb könyv megjelentetését finanszírozta. Ujabb es újabb könyvek jöttek, és ezek lényegében egymást finanszírozták. Az egyre jobban csordogáló bevételek lehetővé tették, hogy Kepets András tanítói munkáját feladva a könyvkiadásra összpontosítson. 1999-ben jön az Ulpius-ház Könyvkiadó első kötete. A harmadik évben pedig már több mint 20 kötet jelzi a fiatal vállalkozás lendületét. A határ a csillagos ég? Nagyon úgy néz ki.

2003-ban adják ki Gerlóczy Márton Igazolt hiányzás című kötetét, ami szépirodalmi művekhez képest szokatlanul jól fogy (állítólag mintegy 25 ezer példányban kelt el). A kiadó dobja piacra Charlaine Harris könyveit is. Jól érzékelhető az elmozdulás a sikerkönyvek irányába, egyre több a külföldi szerző a kínálatban. A kívülállók számára megdöbbentően gyorsan növekszik a vállalkozás. Kepets ekkoriban nyilatkozza, hogy csak egyszer vettek fel támogatást könyv kiadására, elsősorban a piacról próbálnak megélni. Az Ulpius-ház ugyanakkor nem titkolja, hogy nem jelentéktelen összegeket költ reklámokra is. A 2000-es évek közepétől pedig egyre jobban fordulnak magyar szerzők felé.

E-KÖNYV ELADÁSI ADATOK ANGLIÁBÓL ÉS AZ USA-BÓL

(Forrás: Bookseller nevű angol könyvkereskedelmi szaklap)

Jelmagyarázat:

E = E-könyv eladási adat

P = Papírkönyv-eladási adat

(UK) = Egyesült Királyságbeli eladási adat

(US) = Egyesült Államokbeli eladási adat

ARNOLD SCHWARZENNEGGER – Total Recall (26,400) (UK) (Simon & Schuster)

DAN BROWN - Angels and Demons (1,012,679) ((UK) (Corgi)

DAN BROWN - Digital Fortress (1,830,000) (UK) (Transworld)

DAN BROWN - Deception Point (717,956) (UK)

DAN BROWN – Inferno (E:205,180 P:501,380 E&P: 706,560) (UK) (Transworld)

DAN BROWN – Inferno (246,600) (Italy) (Mondadori)

DAN BROWN – Inferno (1,301,000) (US) Doubleday)

DAN BROWN - The Da Vinci Code (5,230,000) (UK) (Transworld)

DAN BROWN – The Lost Symbol (2,160,000) (UK) (Transworld)

DANIELLE STEELE – Answered Prayers (81,250) (Pub date: Nov 2003) (UK) (Corgi)

DANIELLE STEELE – Hotel Vendome (50,580) (paperback mass market) (US) (Pub date: Oct. 2012) (Dell)

DANIELLE STEELE – 44 Charles Street (158,582) (UK) (Corgi)

DANIELLE STEELE – Ransom (38,846) (UK) (Corgi)

DANIELLE STEELE – Southern Lights (127,552) (UK) (Corgi)

DANIELLE STEELE – The Cottage (14,360) (UK) (Bantam Press)