Balogh Gyula Bogumil

TITKOSSZOLGÁLAT A SZERVEZET VÉDELMÉBEN

Immunitás és méregtelenítés

Kiadó: ADAMO BOOKS KFT.

http://adamobooks.com

Felelős kiadó: ADAMO BOOKS KFT. ügyvezetője

Copyright © ADAMO BOOKS KFT.

Budapest, 2014

MOBI ISBN 978-963-387-189-8

A NYIROKRENDSZERRŐL

A nyirokrendszer a nyirokerekből, a nyirokcsomókból és a lépből áll. A nyirokerek a szervezet „drainage” rendszere. A nyirokerek hálózata felveszi a szövetnedveket és a kis törmelék részecskéket, majd a nyiroknedv – a lympha – beleömlik a nagyobb nyirokerekbe. A nyirokerek a vénákhoz hasonlóan, mintegy azokkal párhuzamosan, vannak felépítve. A salakanyagokat, törmelékeket, tartalmazó folyadékot ezek az erek billentyűzet segítségével átemelő szivattyúként továbbítják. Minden nagy nyirokér egy felső mellkasi vénába torkollik, így a nyirokrendszeren át megtisztított, méregtelenített, átszűrt életfolyadék visszajut a szervezet keringési rendszerébe.

A nyirokrendszer a szervezet védekező rendszerének fontos része. A nyirokcsomók kiszűrik a kórokozókat, idegen anyagokat és a keringő szabadgyököket tartalmazó deformált, daganatsejteket, majd megpróbálják ártalmatlanítani. Ehhez speciális fehérvérsejteket, lymphocytákat képeznek. Mivel a nyirok nyirokcsomókba áramló nyiroknedv egy adott szervből vagy egy adott testterületről származik, a nyirokcsomók elváltozásaiból következtetni lehet arra, hogy melyik szerv vagy testterület betegedett meg.

A NYIROK

A vérkeringésből kilépet, a szövetközökben összegyűlt folyadék, mely általában fehérjetartalmú, savós, nyúlós anyagokból áll. A szövetek sejtjeit körülmossa, tápanyagokat szállít nekik, és elvezeti a szervezet anyagcsere folyamatának következtében keletkező bomlástermékeket, majd finom csövekben ismét összegyűjtik. Ezek e nyirokcsövecskék az egész szövetet behálózzák. Úgy néznek ki, mint egy lecsapoló rendszer, melynek gyűjtőcsatornái betorkollnak a nagyobb nyirokerekbe (gyűjtőcsatornákba). Ezek a főgyűjtőcsatornák aztán a tisztító, derítő műveken (máj, lép, mandula, nyirokcsomók) áthaladva, a közben megtisztított nyiroknedveket újra visszavezetik e szervezetbe. A fő méregtelenítő, tisztító művek mellett számtalan periférikus nyirokcsomó segíti a nyiroktisztítást.

Ilyenek: combhajlatban, ágyékban könyökhajlatban a tüdő elágazásoknál A szervezetbe behatolt mérgeket és baktériumokat a behatoláshoz legközelebb eső nyirokcsomó feltartóztatja és igyekszik a fehérvérsejtekkel (óriásfalók) megsemmisíteni azokat. A nyirokcsomók ilyenkor megduzzadnak, begyulladnak és fájdalmasakká válnak, ezzel is jelezve, hogy a szervezet azon a környéken harcban áll a betolakodókkal. Ha az áteresztő, szűrőközpontként működő nyirokcsomó nem bírja teljesen legyőzni és megsemmisíteni a betolakodókat, akkor az életben maradt kórokozók elérik a nyirokpályákat, melyek begyulladnak és fájdalmas, piros csíkként kirajzolódnak, mintegy áttűnnek a bőrön.

A nyirokerek nagy nyirokérköteggé egyesülve a kulcs-csont alatti nagy vérérbe torkollva visszarendeződnek a vérkeringésbe.

Mi ennek a méregtelenítő hálózatnak a működési elve? Mi mozgatja, irányítja?

Járjuk körbe ezt a kérdést!

TITKOSSZOLGÁLAT A SZERVEZET VÉDELMÉRE

Nap mit nap egész sereg kórokozó: a környezetből származó mikroorganizmus hatol be szervezetünkbe és intéz támadást ellen – velük szemben az immunrendszer veszi fel a harcot.

E bonyolult rendszer úgy működik, mit valami titkos hadsereg, mely már a születés előtt megkezdi harci előkészületeit. A betolakodók hatására a szervezetben kémiai hírvivők szabadulnak fel, ezek továbbítják a csapatok felsorakozására és az ütközet megvívására vonatkozón parancsokat. A csata befejezése után a csapatok „tartalékállományban” maradnak, hogy kivédjék a hasonló betolakodók esetleges újabb támadásait.

A NYIROKRENDSZER A SZERVEZET EGYIRÁNYÚ CSATORNARENDSZERE

A nyirokrendszer a szervezet egészére kiterjedő hálózat. A nyirokerekben keringő folyadék, a színtelen nyirok csak fehérvérsejteket tartalmaz, vörösvértesteket nem. A nyirokerekben lévő billentyűk gondoskodnak arról, hogy a nyirok csak egy irányban, a végtagoktól a szív felé áramolhasson. A nyiroksejtek (lymphocyták) a csontvelőben termelődnek, s a nyirokrendszer különböző pontjain, például a csecsemőmirigyben és a lépben érnek meg. Az orrmandula, a garatmandulák, a féregnyúlvány és több más szerv is a nyirokrendszer része, de szerepük még nincs teljesen tisztázva.

A segítő (helper) Tsejtek „bekapcsolják” a B-sejteket, az elnyomó (szupresszor) Tsejtek megfelelő aránya létfontosságú.

Vannak olyan sejtek is, amelyek közvetlenül részt vesznek a mikroorganizmus elpusztításában – de akár a szervezet saját sejtjeinek elpusztításában is. E végrehajtó sejtek egyik csoportját a citotoxikus (sejtet mérgező) Tsejtek alkotják, amelyek „megtanulják”, hogyan kapcsolódjanak hozzá a vírussal fertőzött sejt felületén található meghatározott antigénhez, nagyon hasonlóan ahhoz, ahogyan a B-sejtek megtanulják az antigént felismerő ellenanyagok előállítását. A citotoxikus Tsejtek lebontják a fertőzött sejt külső falát, s ezzel elpusztítják a kórokozókat is. Szintén a végrehajtó Tsejtek a természetes ölősejtek. Ezek előzetes beprogramozás nélkül képesek felismerni és megsemmisíteni olyan antigéneket is, amelyekkel sohasem találkoztak. A nyiroksejtek munkáját másfajta fehérvérsejtek, a granulociták is segítik.

IMMUNRENDSZER

MIÉRT DUZZADNAK MEG A NYIROKCSOMÓK?

A B-sejtek, a T-sejtek és makrofágok nagy mennyiségben találhatók a csecsemőmirigyben és a lépben. Folyamatos megfigyelés alatt a nyirokrendszerben átáramló testnedvet, amelyet a nyirokcsomók megszűrnek. Ha idegen anyagot észlelnek, a nyirokcsomókban nagy számú érett nyiroksejt gyűlik össze., majd innen a véráramba kerülnek, és megküzdenek a betolakodóval. A nyiroksejtek, felszaporodása idézi elő bizonyos betegségekben a nyaki, a hónaljban lévő vagy az ágyéki nyirokcsomók megduzzadását.

Az utóbbi évtizedben derült csak fény arra, milyen szerepet játszanak bizonyos kémiai hírvivő anyagok az immunválasz szabályozásában. A segítő T-sejtek interleukinokat termelnek. Az egyik fajta interleukin ellenagyag-termelésre készteti a B-sejteket, míg mások a citotoxikus T-sejtek és a természetes ölősejtek aktiválásában, a granulociták és a makrofágok működésének irányításában vesznek részt. Az elnyomó T-sejtek is kémiai úton fejtik ki hatásukat.

A makrofágok, ha idegen sejtekkel találkoznak, szintén kémiai hírvivőket választanak el, amelyek hatására nő a fehérvérsejtek aktivitása. Egyes kémiai hírvivők vészjelzésként a fertőzés helyére toborozzák az immunsejteket.

Az efféle jelanyagok kapcsolatot teremthetnek az immunrendszer és az agy között. Az információáramlás tulajdonképpen kétirányú – az agy föltehetően ellenőrzi az immunrendszer állapotát, és reagál is rá, azaz a központi idegrendszer állapota közvetve befolyásolja a betegségekkel szembeni ellenálló képességet.

Rengeteg közvetett bizonyíték utal arra, hogy ez valóban így van. Az orvosok régóta tudják, hogy a „pozitív hozzáállás” segíthet a betegség leküzdésében, legyen az gyakran ismétlődő közönséges fertőzés vagy rák. Ezt azonban egzakt módon sehogy sem tudták kimutatni, sőt tudományosan magyarázni sem. A folyamatban részt vevő vegyületek kutatása segíthet az immunrendszer és az idegrendszer közti kapcsolat jobb megértésében és gyakorlati haszonnal kecsegtető befolyásolásában.

Az immunológiai védekezés vázlata

A szervezetbe jutó antigént a granukociták és a makrofágok fagocitálják. A monocita-makrofág-rendszer révén indul mag a limfociták differenciálódása, és fejlődnek ki a B-lymphocytákból immunglobulint termelő plazmasejtek és a T-lymphocytákból a sejtek védekezésre képes lymphocytái.

A felmetszett nyirokcsomó szerkezetének vázlatos rajza.

A) 1. belépő nyirokerek az áramlás irányát megszabó billentyűkkel, 2. a nyirokcsomó tokja, 3. kivezető nyirokerek billentyűkkel, 4. kötőszöveti sövények, 5. nyirok tü szók a kéregben, 6. velőköteg, 7. üregrendszer, szinuszok a széli részen, & szinuszok a velőállományban, 9. a közti szinuszok a végső nagy Öbölbe torkoltának.

B) A felmetszett nyirokcsomó térbeli ábrázolása az ellátó artériával és vénával, valamint a B-és T-sejtek áramlásának vázolásával A középső metszéslap csak síkban van feltüntetve* A számok ugyanazokat a részleteket jelölik, mint az A részen. További jelzések: B = a B-limfociták főleg a kérgi zóna nyiroktüszőiben, T = a T-limfociták főleg a kéreg alatti, parakortikáus nyirokelemekben gyűlnek dssze, majd a velőállomány öbleiben vegyülnek, és az elvezető nyirokéren át távoznak. A nyirokcsomót ellátó artérián és a belépő nyírokeren át is vegyesen áramlanak be a B* és T-sejtek, nyiroktüszőkben szétválasztódnak, a vénákon jóval kevesebben távoznak, mint az elvezető nyirokéren át

Tartalom

A NYIROKRENDSZERRŐL

A NYIROK

TITKOSSZOLGÁLAT A SZERVEZET VÉDELMÉRE

A NYIROKRENDSZER A SZERVEZET EGYIRÁNYÚ CSATORNARENDSZERE

IMMUNRENDSZER

MIÉRT DUZZADNAK MEG A NYIROKCSOMÓK?

KÉMIAI HÍRVIVŐK

A VÉDEKEZÉS ERŐSÍTÉSE

PASSZÍV ÉS SZERZETT IMMUNITÁS

GONDOLATOK AZ IMMUNBIOLÓGIA KORSZERŰ SZEMLÉLETÉHEZ

IMMUNTOLERANCIA ÉS IMMUNPARALÍZIS

Allergia

Tumorimmunitás

Autoimmunitás

Az első vonalban

A Nyirokfolyadékról

Rásegítő reflexzóna masszázs

Reflexzónák

A nyirokmasszázs

A nyirokmirigy gyulladásról

NYERSKOSZT KÚRA

Lymphodrainager

NYIROKDRENÁZS

NYIROKMIRIGY GYULLADÁS

A VÉRTISZTÍTÓ NÖVÉNYEK FŐBB GYÓGYHATÁSAI.

A vért többféleképpen lehet megtisztítani:

Vértisztító teák.

A GYULLADÁS

Számos gyulladást-szüntető növényi hatóanyag van.

NYIROKTISZTÍTÁS

A kefemasszázs

ÁLTALÁNOS NYIROK MEGBETEGEDÉSEK

Ezeket két fő csoportba foglalhatjuk össze:

Gyermekláncfű

Közönséges galaj

Orbáncfű

NYIROKMIRIGY MEGBETEGEDÉS

A NYIROKRENDSZER MÉREGTELENÍTÉSE

1. A nyirokcsomók – immunrendszerünk alapjai.

2. A nyirokáramlás

3. Nyirokcsomók és méreganyagok

Egyéb tudnivalók

4. Ahogyan egy nyirokcsomó kitapintható

5. Nyirokcsomók a hasban

Kivitele

Alkalmazása

Masszázstechnika a mérgek szabaddá tételéhez a mélyebb hasi nyirokerekben

Munka a megmaradó nyirokrendszeren

A nyirokrendszer (lymphatikus rendszer) kitisztítása

Az érrendszer (véredények) tisztítása

Ezoterikus nemeskő-gyógyászat

A nyirok

A NYIROKKERINGÉS SZERVEI ÉS BETEGSÉGEI

Nyirokkeringés reflexzónái

A NYIROKRENDSZER TÁMOGATÁSA TALPMASSZÁZZSAL.

A FELSŐ NYIROKUTAK ZÓNÁI

A MEDENCE NYIROKMIRIGYEINEK REFLEXZÓNÁI

A FIZIKAI GYÓGYÍTÁS TÉNYEZŐI

A fizikai tényezők általános hatásai

A levegő.

A hőmérsékletről

A mozgások.

A fény

Gyógymechanika.

Élettani hatások.

A masszázs speciális hatásairól.

Bőralatti kötőszövet.

Az izmok.

A bél-masszázs.

A vízkezelésről.

A ledörzsölés.

Teljes bedörzsölés.

A pakolás.

A részleges pakolások.